Zákon o elektronických komunikáciách 452/2021 účinný od 01.09.2023 do 30.03.2024
Platnosť od: | 02.12.2021 |
Účinnosť od: | 01.09.2023 |
Účinnosť do: | 30.03.2024 |
Autor: | Národná rada Slovenskej republiky |
Oblasť: | Telekomunikácie a telekomunikačné služby |
Originál dokumentu: |
Legislatívny proces k zákonu 287/2023
Legislatívny proces k zákonu 205/2023
-
Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 452/2021 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony
K predpisu 287/2023, dátum vydania: 14.07.20231
Dôvodová správa
A.Všeobecná časť
Zákon č. 452/2021 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov nadobudol účinnosť 1. februára 2022 (ďalej len „zákon o elektronických komunikáciách“).
Základným cieľom zákona o elektronických komunikáciách bola transpozícia revidovaného regulačného rámca elektronických komunikácií Európskej únie, t. j. smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa ustanovuje Európsky kódex elektronických komunikácií (Ú. v. EÚ L 321, 17. decembra 2018) (ďalej len „kódex“) do právneho poriadku Slovenskej republiky. Predkladaný návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o elektronických komunikáciách a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony obsahuje spresnenia niektorých výkladovo sporných častí zákona, ako aj úpravy legislatívno – technickej povahy.
Článok II reaguje na niektoré zmeny vyplývajúce z vykonávacieho predpisu vydaného na základe zákona o elektronických komunikáciách, konkrétne vyhlášky Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb č. 283/2022 Z. z. o podrobnostiach o vybraných rádiových zariadeniach, o zriaďovaní skúšobnej komisie, o prílohách k žiadosti o vydanie osvedčenia, o obsahu, rozsahu a priebehu skúšky osobitnej odbornej spôsobilosti a o osvedčeniach osobitnej odbornej spôsobilosti. Keďže týmto vykonávacím predpisom nebolo možné doplniť zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch, navrhuje sa jeho novelizácia teraz.
V článku III návrh zákona odstraňuje duplicitu zákona č. 266/2005 Z. z. o ochrane spotrebiteľa pri finančných službách na diaľku a o zmene a doplnení niektorých zákonov s právnou úpravou v § 116 zákona o elektronických komunikáciách.
Návrh zákona ako celok nemá negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Celkové pozitívne vplyvy na rozpočet verejnej správy aj po vyrubení zvýšeného správneho poplatku sú marginálne, predstavujú odhadovanú sumu 500 eur ročne pre všetky typy skúšok podľa § 52 zákona o elektronických komunikáciách.
Návrh zákona má marginálne vplyvy na podnikateľské prostredie, vzhľadom na skutočnosť, že zákon neupravuje nové povinnosti pre podnikateľské subjekty.
Možno očakávať pozitívne aj negatívne sociálne vplyvy, keďže sa mení definícia nízkopríjmového spotrebiteľa z osôb s príjmom pod životným minimom na príjemcov pomoci v hmotnej núdzi, čo síce na jednej strane znamená zúženie pôvodnej skupiny nízkopríjmových spotrebiteľov, na druhej strane však medzi nízkopríjmových spotrebiteľov budú spadať aj osoby, ktorých domácnosti síce majú príjmy nad životným minimom, ale zároveň sa im poskytuje pomoc v hmotnej núdzi.
Návrh zákona nemá vplyvy na služby verejnej správy pre občana ani na informatizáciu spoločnosti a životné prostredie. Návrh zákona nemá vplyv na manželstvo, rodičovstvo a rodinu.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky a zákonmi, ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a súčasne je v súlade s právom Európskej únie.
2
Doložka vybraných vplyvov
1.Základné údaje
Názov materiálu
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 452/2021 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony.
Predkladateľ (a spolupredkladateľ)
Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky
☐
Materiál nelegislatívnej povahy
☒
Materiál legislatívnej povahy
Charakter predkladaného materiálu
☒
Transpozícia práva EÚ
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002; Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 13/zv. 29) v platnom znení,
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/65/ES z 23. septembra 2002 o poskytovaní finančných služieb spotrebiteľom na diaľku a o zmene a doplnení smernice Rady 90/619/EHS a smerníc 97/7/ES a 98/27/ES (Ú. v. ES L 271, 9.10.2002) v platnom znení,
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí (Ú. v. EÚ L 155, 23.5.2014),
Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018), Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky a Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb
Termín začiatku a ukončenia PPK
Predpokladaný termín predloženia na pripomienkové konanie
Február 2023
Predpokladaný termín začiatku a ukončenia ZP**
Predpokladaný termín predloženia na rokovanie vlády SR*
Apríl 2023
2.Definovanie problému
Zákon o elektronických komunikáciách je účinný od 1. februára 2022. Z jeho uplatňovania a hlavne z praxe Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb vyplynulo, že niektoré jeho ustanovenia je potrebné spresniť, v iných vykonať legislatívno-technické úpravy.
Zároveň schválením noviel ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1. januára 2020 (ústavný zákon č. 66/2019 Z. z. a ústavný zákon č. 232/2019 Z. z.), vznikla duplicitná právna úprava so zákonom č. 402/2013 Z. z. o Úrade pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb a Dopravnom úrade a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorú je potrebné odstrániť, aby nedochádzalo k zmätočnému posudzovaniu, kontrole a aj prípadnému konaniu voči predsedom a podpredsedom Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb a Dopravného úradu v súvislosti s ochranou verejného záujmu pri výkone ich funkcií.
3.Ciele a výsledný stav
Návrh zákona dopĺňa a spresňuje niektoré ustanovenia zákona o elektronických komunikáciách a zároveň sa odstraňuje duplicita s ústavným zákonom č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení neskorších predpisov.
4.Dotknuté subjekty
Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb, osoby pôsobiace na trhu elektronických komunikácií
5.Alternatívne riešenia
3
Neboli posudzované žiadne alternatívne riešenia, vzhľadom na to, že neboli identifikované spôsoby, ktoré by naplnili sledovaný cieľ.
V prípade, ak by novela nebola, nedošlo by k odstráneniu nepresností v zákone o elektronických komunikáciách. Pokiaľ by nedošlo k nastaveniu legislatívneho prostredia, nebola by odstránená ani duplicita zákona č. 402/2013 Z. z. s ústavným zákonom č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení neskorších predpisov.
6.Vykonávacie predpisy
Predpokladá sa prijatie/zmena vykonávacích predpisov?
☒ Áno
☐ Nie
Podrobnosti o postupe a spôsobe uznávania školiaceho strediska podľa druhej vety a o požiadavkách, ktoré musí takéto školiace stredisko spĺňať.
7.Transpozícia práva EÚ
Uveďte, či v predkladanom návrhu právneho predpisu dochádza ku goldplatingu podľa tabuľky zhody.
☒ Áno ☐ Nie
Ak áno, uveďte, ktorých vplyvov podľa bodu 9 sa goldplating týka:
Goldplating sa týka vplyvov na podnikateľské prostredie, zachovania existujúcej právnej úpravy.
8.Preskúmanie účelnosti
K preskúmaniu účinnosti a účelnosti predkladaného návrhu zákona dôjde ak sa zmení legislatíva na pôde Európskej únie, ktorá je už transponovaná v zákone o elektronických komunikáciách.
* vyplniť iba v prípade, ak materiál nie je zahrnutý do Plánu práce vlády Slovenskej republiky alebo Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky.
** vyplniť iba v prípade, ak sa záverečné posúdenie vybraných vplyvov uskutočnilo v zmysle bodu 9.1. jednotnej metodiky.
*** posudzovanie sa týka len zmien v I. a II. pilieri univerzálneho systému dôchodkového zabezpečenia s identifikovaným dopadom od 0,1 % HDP (vrátane) na dlhodobom horizonte.
9.Vybrané vplyvy materiálu
Vplyvy na rozpočet verejnej správy
☐
Pozitívne
☒
Žiadne
☐
Negatívne
z toho rozpočtovo zabezpečené vplyvy,
v prípade identifikovaného negatívneho
vplyvu
☐
Áno
☐
Nie
☐
Čiastočne
v tom vplyvy na rozpočty obcí a vyšších územných celkov
☐
Pozitívne
☒
Žiadne
☐
Negatívne
z toho rozpočtovo zabezpečené vplyvy,
v prípade identifikovaného negatívneho vplyvu
☐
Áno
☐
Nie
☐
Čiastočne
Vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií v prípade vybraných opatrení ***
☐
Áno
☐
Nie
Vplyvy na podnikateľské prostredie
☐
Pozitívne
☒
Žiadne
☐
Negatívne
z toho vplyvy na MSP
☐
Pozitívne
☐
Žiadne
☐
Negatívne
Mechanizmus znižovania byrokracie
a nákladov sa uplatňuje:
☐
Áno
☐
Nie
Sociálne vplyvy
☒
Pozitívne
☐
Žiadne
☒
Negatívne
Vplyvy na životné prostredie
☐
Pozitívne
☒
Žiadne
☐
Negatívne
Vplyvy na informatizáciu spoločnosti
☐
Pozitívne
☒
Žiadne
☐
Negatívne
Vplyvy na služby verejnej správy pre občana, z toho
vplyvy služieb verejnej správy na občana
☐
Pozitívne
☒
Žiadne
☐
Negatívne
vplyvy na procesy služieb vo verejnej správe
☐
Pozitívne
☒
Žiadne
☐
Negatívne
4
Vplyvy na manželstvo, rodičovstvo a rodinu
☐
Pozitívne
☒
Žiadne
☐
Negatívne
10.Poznámky
Zákon v Čl. II navrhuje mierne zvýšenie správnych poplatkov za opakované skúšky vydanie osvedčenia osobitnej odbornej spôsobilosti operátora amatérskych staníc, rádiotelefonistu leteckej pohyblivej služby alebo plavebnej pohyblivej služby. Realizácia opravných skúšok je administratívne zaťažujúca, pozostávajúca z administrovania pôvodnej žiadosti – neúspešnej skúšky, novej žiadosti na opravnú/opakovanú skúšku, pozývanie neúspešného žiadateľa, poštovej komunikácie. Skúšky vykonávajú fyzické osoby. V roku 2022 opravnú skúšku absolvovalo cca 40 uchádzačov, čo po zvýšení poplatku predstavuje príjem do štátneho rozpočtu 400 eur. Opakovanú skúšku absolvovali dvaja uchádzači, čo predstavuje 40 eur príjem do štátneho rozpočtu.
Celkové vplyvy na rozpočet verejnej správy aj po vyrubení zvýšeného správneho poplatku sú marginálne, predstavujú odhadovanú sumu najviac 500 eur ročne pre všetky typy skúšok.
Z pohľadu vplyvov na podnikateľské prostredie návrh zákona predpokladá marginálne vplyvy vzhľadom na skutočnosť, že nezavádza nové povinnosti pre podnikateľské subjekty, ale upravuje, resp. spresňuje spôsob výkonu existujúcich dotknutých povinností. Takýmito je napríklad uvedenie dôvodov odmietnutia uzavretia zmluvy o prístupe v písomnej forme. Rovnako je to aj situácia kedy podniky majú mať reklamačný poriadok v súlade s § 91 a v návrhu zákona sa len upresňuje textácia, že je to povinnosť.
Zároveň sme identifikovali goldplating, kedy zachovávame existujúcu právnu úpravu v prípade, keď štát môže požiadať podniky o zaslanie informácií vo verejnom záujme v presne zákonom vymedzených oblastiach. Uvedená povinnosť sa nijako nemení.
11.Kontakt na spracovateľa
JUDr. Michaela Jánošíková, Odbor elektronických komunikácií, Ministerstvo dopravy Slovenskej republikymichaela.janosikova@mindop.sk, tel: (02) 5949 4587
12.Zdroje
Uveďte zdroje (štatistiky, prieskumy, spoluprácu s odborníkmi a iné), z ktorých ste pri príprave materiálu a vypracovávaní doložky, analýz vplyvov vychádzali. V prípade nedostupnosti potrebných dát pre spracovanie relevantných analýz vybraných vplyvov, uveďte danú skutočnosť.
13.Stanovisko Komisie na posudzovanie vybraných vplyvov z PPK č. ..........
(v prípade, ak sa uskutočnilo v zmysle bodu 8.1 Jednotnej metodiky)
☐ Súhlasné
☐ Súhlasné s návrhom na dopracovanie
☐ Nesúhlasné
Uveďte pripomienky zo stanoviska Komisie z časti II. spolu s Vaším vyhodnotením:
14.Stanovisko Komisie na posudzovanie vybraných vplyvov zo záverečného posúdenia č. .......... (v prípade, ak sa uskutočnilo v zmysle bodu 9.1. Jednotnej metodiky)
☐ Súhlasné
☐ Súhlasné s návrhom na dopracovanie
☐ Nesúhlasné
Uveďte pripomienky zo stanoviska Komisie z časti II. spolu s Vaším vyhodnotením:
5
Analýza sociálnych vplyvov
Vplyvy na hospodárenie domácností, prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám, sociálnu inklúziu, rovnosť príležitostí a rovnosť žien a mužov a vplyvy na zamestnanosť
(Ak v niektorej z hodnotených oblastí sociálnych vplyvov (bodov 4.1 až 4.4) nebol identifikovaný vplyv, uveďte v príslušnom riadku analýzy poznámku „Bez vplyvu.“.)
4.1 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na hospodárenie domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.
Vedie návrh k zvýšeniu alebo zníženiu príjmov alebo výdavkov domácností?
Ktoré skupiny domácností/obyvateľstva sú takto ovplyvnené a akým spôsobom?
Sú medzi potenciálne ovplyvnenými skupinami skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia?
(V prípade vyššieho počtu hodnotených opatrení doplňte podľa potreby do tabuľky pred bod 4.2 ďalšie sekcie - 4.1.1 Pozitívny vplyv/4.1.2 Negatívny vplyv).
a)
4.1.1 Pozitívny vplyv
b)
Popíšte opatrenie a jeho vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zvýšenie príjmov alebo zníženie výdavkov:
Návrh mení definíciu nízkopríjmového spotrebiteľa z osôb s príjmom pod životným minimom na príjemcov pomoci v hmotnej núdzi, čo síce na jednej strane znamená zúženie pôvodnej skupiny nízkopríjmových spotrebiteľov, na druhej strane však medzi nízkopríjmových spotrebiteľov budú spadať aj osoby, ktorých domácnosti síce majú príjmy nad životným minimom, ale zároveň sa im poskytuje pomoc v hmotnej núdzi. Týmto osobám/domácnostiam sa na rozdiel od súčasného právneho stavu bude garantovať cenová dostupnosť resp. využívanie zadefinovaných služieb širokopásmového pripojenia (viď časť 4.2 analýzy sociálnych vplyvov), čo bude znamenať, že dotknutým osobám sa môžu znížiť výdavky na uvedené služby.
Špecifikujte ovplyvnené skupiny:
Príjemcovia pomoci v hmotnej núdzi, ktorých celkový príjem je nad životným minimom. Ide najmä o príjemcov pomoci v hmotnej núdzi, ktorí sú poberatelia starobných dôchodkov, ktorí získali vyšší počet rokov dôchodkového poistenia; niektoré osoby/domácnosti s príjmom zo závislej činnosti (v hmotnej núdzi sa nepočíta ako príjem 25 % zo závislej činnosti, pri životnom minime sa počíta celý príjem) a s nezaopatrenými deťmi (pri hmotnej núdzi sa nepočíta prídavok na dieťa ako príjem).
c)
Ovplyvnená skupina č. 3
Ovplyvnená skupina č. 2
d)
Kvantifikujte rast príjmov alebo pokles výdavkov za jednotlivé ovplyvnené skupiny domácností / skupiny jednotlivcov a počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným návrhom.
e)
-priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:
-veľkosť skupiny (počet obyvateľov):
Na základe analýzy cien služieb širokopásmového pripojenia zodpovedajúcich rozsahu a kvalite služieb podľa § 96 ods. 3 zákona 452/2021 Z.z. definovaných ako univerzálna služba (ďalej len „US“) úrad overil bežnú „priemernú cenu služieb“. Úradom zistená priemerná cena služieb širokopásmového pripojenia poskytovaného v pevnom umiestnení s kvalitou služby definovanou Vyhláškou úradu 474/2022 predstavuje 12,41 € s DPH.
Priemerný disponibilný príjem domácností v roku 2021 predstavoval príjem 1 377 € mesačne*, pri zohľadnení miery inflácie a očakávaného rastu miezd v tomto roku minimálne vo výške inflácie 15,4% predstavuje očakávaný príjem domácnosti na úrovni 1 589,10 €.
Podiel zistenej priemernej ceny služby na disponibilných príjmoch “bežnej“ domácnosti (12,41/1 589,10) predstavuje 0,78% ≐ 1%
Výška životného minima prevážená podľa priemeru osôb žijúcich v jednej domácnosti (2,9 osoby v domácnosti, z toho 2,2 dospelých osôb) predstavuje 505,58 €.
* https://datacube.statistics.sk/#!/view/sk/vbd_sk_win2/ps3803rr/v_ps3803rr_00_00_00_sk
6
Podiel zistenej priemernej ceny služby na disponibilných príjmoch domácnosti, ktorej príjem dosahuje minimálne výšku životného minima jej členov (12,41/505,58) predstavuje 5,06 € s DPH.
Pre zabezpečenie garancie cenovej dostupnosti univerzálnej služby pre skupiny spotrebiteľov s nízkymi príjmami, úrad navrhuje zabezpečenie „rovnosti prístupu“ v rovnakom % podiele vynaložených príjmov na porovnateľnú službu naprieč územím SR.
Celková subvencia na cene služby medzi bežne poskytovanou cenou a cenou služby garantovanou pre nízkopríjmové domácnosti by tak predstavovala 12,41-5,06= 7,35.€ s DPH. Čo znamená, že ovplyvneným domácnostiam by mohli klesnúť výdavky na služby širokopásmového pripojenia o 7,35 € mesačne v priemere na 1 domácnosť.
Podľa aktuálnych údajov z informačného systému MPSVR SR (RDS MIS) za február 2023 by sa táto zmena mohla pozitívne dotknúť 1720 domácností, kde žije spolu 2423 obyvateľov (z toho 28 % sú deti). Väčšina týchto domácností sú domácnosti bez detí (91 %), pričom prevažne ide o domácnosti s príjmom zo starobných dôchodkov.
Vzhľadom na to, že doteraz nedochádzalo k aplikácii cenovej garancie služieb širokopásmového pripojenia kvôli ťažkej vykonateľnosti vyplývajúcej zo súčasnej definície nízkopríjmového spotrebiteľa, očakávame, že zníženie výdavkov na služby širokopásmového pripojenia sa môže dotknúť až 66 514 príjemcov pomoci v hmotnej núdzi (počet príjemcov za február 2023 podľa RSD MIS MPSVR SR).
Ovplyvnená skupina č. 3
Ovplyvnená skupina č. 2
f)
Dôvod chýbajúcej kvantifikácie:
g)
4.1.1.1 Z toho pozitívny vplyv na skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia
(V prípade významných vplyvov na príjmy alebo výdavky domácností v riziku chudoby, identifikujte a kvantifikujte pozitívny vplyv na chudobu obyvateľstva (napr. znižovanie miery rizika chudoby, priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine)
h)
Popíšte opatrenie a jeho vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zvýšenie príjmov alebo zníženie výdavkov:
Vyššie uvedený pozitívny vplyv na výdavky domácností sa týka domácností, ktoré sú v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia.
Špecifikujte ovplyvnené skupiny:
Ovplyvnená skupina č. 1
i)
Ovplyvnená skupina č. 3
Ovplyvnená skupina č. 2
j)
Kvantifikujte rast príjmov alebo pokles výdavkov za jednotlivé ovplyvnené skupiny domácností / skupiny jednotlivcov a počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným návrhom.
-priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:
-veľkosť skupiny (počet obyvateľov):
Viď vyššie uvedená kvantifikácia pozitívneho vplyvu na výdavky dotknutých domácností.
k)
Ovplyvnená skupina č. 3
Ovplyvnená skupina č. 2
l)
Dôvod chýbajúcej kvantifikácie:
a)
4.1.2 Negatívny vplyv
b)
Popíšte opatrenie a jeho vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:
Návrh mení definíciu nízkopríjmového spotrebiteľa z osôb s príjmom pod životným minimom na príjemcov pomoci v hmotnej núdzi, čo znamená zúženie pôvodnej skupiny nízkopríjmových spotrebiteľov. Zmena sa negatívne môže dotknúť domácností, ktoré už nebudú spadať pod zmenenú definíciu, lebo hoci ich príjmy sú pod sumou životného minima, nie sú príjemcami pomoci v hmotnej núdzi. Týmto osobám/domácnostiam sa na
7
rozdiel od súčasného právneho stavu nebude garantovať cenová dostupnosť resp. využívanie zadefinovaných služieb širokopásmového pripojenia (viď časť 4.2 analýzy sociálnych vplyvov). Vzhľadom na to, že doteraz nedochádzalo k aplikácii cenovej garancie služieb širokopásmového pripojenia kvôli ťažkej vykonateľnosti vyplývajúcej zo súčasnej definície nízkopríjmového spotrebiteľa, je tento negatívny vplyv v podstate hypotetický.
Špecifikujte ovplyvnené skupiny:
Domácností, ktoré už nebudú spadať pod zmenenú definíciu, lebo hoci ich príjmy sú pod sumou životného minima, nie sú príjemcami pomoci v hmotnej núdzi.
c)
Ovplyvnená skupina č. 3
Ovplyvnená skupina č. 2
d)
Kvantifikujte pokles príjmov alebo rast výdavkov za jednotlivé ovplyvnené skupiny domácností / skupiny jednotlivcov a počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným návrhom.
-priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:
-veľkosť skupiny (počet obyvateľov):
Negatívny vplyv by v prípade tejto skupiny znamenal zvýšenie výdavkov na služby širokopásmového pripojenia o 7,35 € mesačne oproti súčasnému právnemu stavu.
Na základe analýzy údajov z výberového štatistického zisťovania EU SILC 2019 – 2020 ISP MPSVR SR odhaduje, že tento vplyv by sa mohol týkať 25 218 domácností. Viac ako polovica týchto domácností sú domácnosti s deťmi (61 %). Odhaduje sa, že tieto domácnosti tvorí približne 87 778 obyvateľov, z toho je 62 % dospelých (7% z nich sú ľudia nad 65 rokov) a 38 % detí.
Vzhľadom na to, že doteraz nedochádzalo k aplikácii cenovej garancie služieb širokopásmového pripojenia kvôli ťažkej vykonateľnosti vyplývajúcej zo súčasnej definície nízkopríjmového spotrebiteľa, je tento negatívny vplyv iba hypotetický (k reálnemu rastu výdavkov nebude dochádzať).
e)
Ovplyvnená skupina č. 3
Ovplyvnená skupina č. 2
f)
Dôvod chýbajúcej kvantifikácie:
g)
4.1.2.1 Z toho negatívny vplyv na skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia
(V prípade významných vplyvov na príjmy alebo výdavky domácností v riziku chudoby, identifikujte a kvantifikujte negatívny vplyv na chudobu obyvateľstva (napr. zvyšovanie miery rizika chudoby, priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine)
h)
Popíšte opatrenie a jeho vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:
Vyššie uvedený negatívny hypotetický vplyv sa týka domácností v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia.
Špecifikujte ovplyvnené skupiny:
Ovplyvnená skupina č. 1
i)
Ovplyvnená skupina č. 3
Ovplyvnená skupina č. 2
j)
Kvantifikujte pokles príjmov alebo rast výdavkov za jednotlivé ovplyvnené skupiny domácností / skupiny jednotlivcov a počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným návrhom.
-priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:
-veľkosť skupiny (počet obyvateľov):
Viď vyššie uvedená kvantifikácia negatívneho hypotetického vplyvu na výdavky dotknutých domácností
k)
Ovplyvnená skupina č. 3
Ovplyvnená skupina č. 2
l)
Dôvod chýbajúcej kvantifikácie:
8
4.2 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva a vplyv na sociálnu inklúziu.
Má návrh vplyv na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám?
Popíšte hodnotené opatrenie, špecifikujte ovplyvnené skupiny obyvateľstva a charakter zmeny v prístupnosti s ohľadom na dostupnosť finančnú, geografickú, kvalitu, organizovanie a pod. Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.
a)
Rozumie sa najmä na prístup k:
-sociálnej ochrane, sociálno-právnej ochrane, sociálnym službám (vrátane služieb starostlivosti o deti, starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím),
-kvalitnej práci, ochrane zdravia, dôstojnosti a bezpečnosti pri práci pre zamestnancov a existujúcim zamestnaneckým právam,
-pomoci pri úhrade výdavkov súvisiacich so zdravotným postihnutím,
-zamestnaniu, na trh práce (napr. uľahčenie zosúladenia rodinných a pracovných povinností, služby zamestnanosti), k školeniam, odbornému vzdelávaniu a príprave na trh práce,
-zdravotnej starostlivosti vrátane cenovo dostupných pomôcok pre občanov so zdravotným postihnutím,
-k formálnemu i neformálnemu vzdelávaniu a celoživotnému vzdelávaniu,
-bývaniu a súvisiacim základným komunálnym službám,
-doprave,
-ďalším službám najmä službám všeobecného záujmu a tovarom,
-spravodlivosti, právnej ochrane, právnym službám,
-informáciám,
-k iným právam (napr. politickým).
Návrh mení definíciu nízkopríjmových spotrebiteľov, ktorým sa zabezpečuje prístup k službám širokopásmového pripojenia prostredníctvom cenovo dostupnej US. K zmene definície sa pristúpilo z dôvodu komplikovanej vykonateľnosti garancie cenovej dostupnosti týchto služieb nízkopríjmovým spotrebiteľom na základe ich súčasnej definície (príjmy pod životným minimom). Nová definícia zabezpečí sociálnu a ekonomickú inklúziu obyvateľom – konkrétne príjemcom pomoci v hmotnej núdzi , ktorí môžu byť vylúčení z poskytovania takýchto služieb z dôvodu ich nedostatočných príjmov.
Nová definícia však oproti súčasnému právnemu stavu vylučuje z garancie cenovej dostupnosti skupinu domácností, ktorých príjmy síce nedosahujú úroveň životného minima, ale sa im neposkytuje pomoc v hmotnej núdzi. Na túto skupinu obyvateľov bude mať návrh negatívny vplyv, nakoľko sa im obmedzí zákonom garantovaná cenová dostupnosť služieb. Odhadom ide o 25 218 domácností (podrobnosti v časti 4.1.2). Tu treba pripomenúť, že doteraz neprichádzalo k aplikácii cenovej garancie služieb širokopásmového pripojenia kvôli ťažkej vykonateľnosti vyplývajúcej zo súčasnej definície nízkopríjmového spotrebiteľa.
Naopak pozitívny vplyv na prístup k službám širokopásmového pripojenia nastane u tej skupiny príjemcov pomoci v hmotnej núdzi, ktorá podľa v súčasnosti platného právneho stavu nemá nárok na garanciu cenovej dostupnosti týchto služieb, nakoľko ich príjem je nad životným minimom. Ide o 1720 domácností (podrobnosti v časti 4.1.1).
Garanciou cenovej dostupnosti budú mať spotrebitelia – príjemcovia pomoci v hmotnej núdzi garantované minimálne využívanie nasledovných služieb:
a)
elektronická pošta,
b)
vyhľadávacie nástroje umožňujúce hľadať a nájsť všetky typy informácií,
c)
základné nástroje pre odbornú prípravu a vzdelávanie dostupné prostredníctvom siete internet,
d)
noviny alebo správy dostupné prostredníctvom siete internet,
e)
nakupovanie alebo objednávanie tovaru alebo služieb prostredníctvom siete internet,
f)
vyhľadávanie pracovných miest a vyhľadávačov pracovných miest,
g)
vytváranie sietí profesionálnych kontaktov,
h)
internetové bankovníctvo,
i)
používanie služieb elektronickej verejnej správy,
j)
sociálne médiá a odosielanie okamžitých správ,
k)
volania a videohovory v štandardnej kvalite.
b)
Má návrh významný vplyv na niektorú zo zraniteľných skupín obyvateľstva alebo skupín v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia?
Špecifikujte ovplyvnené skupiny v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia a popíšte vplyv na ne. Je tento vplyv väčší ako vplyv na iné skupiny či subjekty? Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.
9
c)
Zraniteľné skupiny alebo skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia sú napr.:
-domácnosti s nízkym príjmom (napr. žijúce iba zo sociálnych príjmov, alebo z príjmov pod hranicou rizika chudoby, alebo s príjmom pod životným minimom, alebo patriace medzi 25% domácností s najnižším príjmom),
-nezamestnaní, najmä dlhodobo nezamestnaní, mladí nezamestnaní a nezamestnaní nad 50 rokov,
-deti (0 – 17),
-mladí ľudia (18 – 25 rokov),
-starší ľudia, napr. ľudia vo veku nad 65 rokov alebo dôchodcovia,
-ľudia so zdravotným postihnutím,
-marginalizované rómske komunity
-domácnosti s 3 a viac deťmi,
-jednorodičovské domácnosti s deťmi (neúplné rodiny, ktoré tvoria najmä osamelé matky s deťmi),
-príslušníci tretích krajín, azylanti, žiadatelia o azyl,
-iné zraniteľné skupiny, ako sú napr. bezdomovci, ľudia opúšťajúci detské domovy alebo iné inštitucionálne zariadenia
Vyššie uvedený pozitívny i negatívny vplyv sa týka domácností s nízkymi príjmami, ktoré sú v riziku chudoby.
10
4.3 Identifikujte a popíšte vplyv na rovnosť príležitostí.
Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na rovnosť žien a mužov.
a)
4.3.1 Dodržuje návrh povinnosť rovnakého zaobchádzania so skupinami alebo jednotlivcami na základe pohlavia, rasy, etnicity, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku, sexuálnej orientácie alebo iného statusu? Mohol by viesť k nepriamej diskriminácii niektorých skupín obyvateľstva? Ak áno, ktoré skupiny sú takto ovplyvnené a akým spôsobom?
b)
Opatrenie nevedie k žiadnej diskriminácii.
c)
4.3.2 Môže návrh viesť k zväčšovaniu nerovností medzi ženami a mužmi? Podporuje návrh rovnosť príležitostí? Má návrh odlišný vplyv na ženy a mužov? Popíšte vplyvy.
d)
Popíšte riziká návrhu, ktoré môžu viesť k zväčšovaniu nerovností:
Bez vplyvu.
e)
Popíšte pozitívne vplyvy návrhu na dosahovanie rovnosti žien a mužov, rovnosti príležitostí žien a mužov, prípadne vplyvy na ženy a mužov, ak sú odlišné:
Bez vplyvu.
f)
Má návrh významné vplyvy na niektorú zo zraniteľných skupín obyvateľstva? Ak áno, aké? Akým spôsobom? Zraniteľnou skupinou obyvateľstva sa rozumejú najmä ženy ohrozené viacnásobnou diskrimináciou, tehotné matky, seniorky, ženy patriace do marginalizovaných skupín obyvateľstva, migrantky, ženy a dievčatá so zdravotným postihnutím, obete násilia a pod.
Bez vplyvu.
g)
Pri identifikovaní vplyvov na rovnosť žien a mužov treba vziať do úvahy existujúce rozdiely medzi ženami a mužmi, ktoré sú relevantné k danej politike. Podpora rovnosti žien a mužov nespočíva len v odstraňovaní obmedzení a bariér pre plnohodnotnú účasť na ekonomickom, politickom a sociálnom živote spoločnosti ako aj rodinnom živote, ale taktiež v podpore rovnosti medzi nimi.
V ktorých oblastiach podpory rovnosti žien a mužov návrh odstraňuje prekážky a/alebo podporuje rovnosť žien a mužov? Medzi oblasti podpory rovnosti žien a mužov okrem iného patria:
-podpora slobodného výberu povolania a ekonomickej činnosti
-podpora vyrovnávania ekonomickej nezávislosti,
-zosúladenie pracovného, súkromného a rodinného života,
-podpora rovnosti príležitostí pri participácii na rozhodovaní,
-boj proti domácemu násiliu, násiliu na ženách a obchodovaniu s ľuďmi,
-podpora vnímania osobnej starostlivosti o dieťa za rovnocennú s ekonomickou činnosťou a podpora neviditeľnej práce v domácnosti ako takej,
-rešpektovanie osobných preferencií pri výbere povolania a zosúlaďovania pracovného a rodinného života.
Bez vplyvu.
11
4.4 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na zamestnanosť a na trh práce.
V prípade kladnej odpovede pripojte odôvodnenie v súlade s Metodickým postupom pre analýzu sociálnych vplyvov.
a)
Uľahčuje návrh vznik nových pracovných miest? Ak áno, ako? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.
b)
Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, pre aké skupiny zamestnancov, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod.
Bez vplyvu.
c)
Vedie návrh k zániku pracovných miest? Ak áno, ako a akých? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu
d)
Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. Identifikujte možné dôsledky, skupiny zamestnancov, ktoré budú viac ovplyvnené a rozsah vplyvu.
Bez vplyvu.
e)
Ovplyvňuje návrh dopyt po práci? Ak áno, ako?
f)
Dopyt po práci závisí na jednej strane na produkcii tovarov a služieb v ekonomike a na druhej strane na cene práce.
Bez vplyvu.
g)
Má návrh dosah na fungovanie trhu práce? Ak áno, aký?
h)
Týka sa makroekonomických dosahov ako je napr. participácia na trhu práce, dlhodobá nezamestnanosť, regionálne rozdiely v mierach zamestnanosti. Ponuka práce môže byť ovplyvnená rôznymi premennými napr. úrovňou miezd, inštitucionálnym nastavením (napr. zosúladenie pracovného a súkromného života alebo uľahčovanie rôznych foriem mobility).
Bez vplyvu.
i)
Má návrh špecifické negatívne dôsledky pre isté skupiny profesií, skupín zamestnancov či živnostníkov? Ak áno, aké a pre ktoré skupiny?
j)
Návrh môže ohrozovať napr. pracovníkov istých profesií favorizovaním špecifických aktivít či technológií.
Bez vplyvu.
k)
Ovplyvňuje návrh špecifické vekové skupiny zamestnancov? Ak áno, aké? Akým spôsobom?
l)
Identifikujte, či návrh môže ovplyvniť rozhodnutia zamestnancov alebo zamestnávateľov a môže byť zdrojom neskoršieho vstupu na trh práce alebo predčasného odchodu z trhu práce jednotlivcov.
Bez vplyvu.
12
DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona s právom Európskej únie
1.Navrhovateľ zákona: Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky
2.Názov návrhu zákona: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 452/2021 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony
3.Predmet návrhu zákona je – nie je upravený v práve Európskej únie:
a)v primárnom práve (uviesť názov zmluvy a číslo článku),
Článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
b)v sekundárnom práve (uviesť druh, inštitúciu, číslo, názov a dátum vydania právneho aktu vzťahujúceho sa na upravovanú problematiku, vrátane jeho gestora),
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002; Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 13/zv. 29) v platnom znení, Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/65/ES z 23. septembra 2002 o poskytovaní finančných služieb spotrebiteľom na diaľku a o zmene a doplnení smernice Rady 90/619/EHS a smerníc 97/7/ES a 98/27/ES (Ú. v. ES L 271, 9.10.2002) v platnom znení, Ministerstvo financií Slovenskej republiky
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí (Ú. v. EÚ L 155, 23.5.2014), Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky
Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018), Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky a Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2022/612 zo 6. apríla 2022 o roamingu vo verejných mobilných komunikačných sieťach v rámci Únie (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 115, 13.4.2022), Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky, Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2120 z 25. novembra 2015, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa prístupu k otvorenému internetu a maloobchodné poplatky za regulované komunikačné služby v rámci Únie a ktorým sa mení smernica 2002/22/ES a nariadenie (EÚ) č. 531/2012 (Ú.v. EÚ L 310, 26.11.2015) v platnom znení. Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky, Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb
13
c) v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie (uviesť číslo a označenie relevantného rozhodnutia a stručne jeho výrok alebo relevantné právne vety).
Nie je upravená v judikatúre
4.Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii:
a)uviesť lehotu na prebranie príslušného právneho aktu Európskej únie, príp. aj osobitnú lehotu účinnosti jeho ustanovení,
Smernica 2002/58/ES – 31. október 2003
Smernica 2002/65/ES – 9. októbra 2004
Smernica 2014/61/EÚ – 1. január 2016
Nariadenie 2015/2120 – 30. apríl 2016
Smernica 2018/1972 – 21. december 2020
Nariadenie (EÚ) 2022/612 – 1. júla 2022
b) uviesť informáciu o začatí konania v rámci „EÚ Pilot“ alebo o začatí postupu Európskej komisie, alebo o konaní Súdneho dvora Európskej únie proti Slovenskej republike podľa čl. 258 a 260 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v jej platnom znení, spolu s uvedením konkrétnych vytýkaných nedostatkov a požiadaviek na zabezpečenie nápravy so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie,
nie je vedené žiadne konanie
c) uviesť informáciu o právnych predpisoch, v ktorých sú uvádzané právne akty Európskej únie už prebrané, spolu s uvedením rozsahu ich prebrania, príp. potreby prijatia ďalších úprav.
1.Zákon č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme v znení neskorších predpisov
2.Zákon č.402/2013 Z. z. o Úrade pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb a Dopravnom úrade a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
3.460/1992 Zb. Ústava Slovenskej republiky
4.Zákon č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov
5.Zákon č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
6.Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov
7.Zákon č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
8.Zákon č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov
9.Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov
10.Zákon č. 18/2018 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
11.Zákon č. 22/2004 Z. z. o elektronickom obchode a o zmene a doplnení zákona č.
14
128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 284/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov
12.Zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov
13.Zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov
14.Zákon č. 162/2015 Z. z. Správny súdny poriadok
15.Zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník
16.
Zákon č. 266/2005 Z. z. o ochrane spotrebiteľa pri finančných službách na diaľku a o
zmene a doplnení niektorých zákonov
5.Návrh zákona je zlučiteľný s právom Európskej únie:
Úplné
B. Osobitná časť
K Čl. I
K bodu 1
Návrh dopĺňa definíciu telekomunikačnej prípojky vzhľadom na skutočnosť, že prax ukázala nejednotný prístup k porozumeniu, čo treba chápať pod týmto pojmom. Doplnenie je dôležité aj vzhľadom na skutočnosť, že stavebné predpisy upravujú povoľovací režim prípojok verejných elektronických komunikačných sietí. Zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v § 139b ods. 8 písm. c) definuje prípojky stavieb a pozemkov na verejné rozvodné siete ako drobné stavby. Pričom podľa § 56 písm. b) citovaného zákona sa stavebné povolenie ani ohlásenie nevyžaduje pri nadzemných a podzemných vedeniach elektronických komunikačných sietí, vrátane oporných a vytyčovacích bodov. Rovnako podľa zákona č. 200/2022 Z. z. o výstavbe a jeho prílohy č. I zriadenie telekomunikačnej prípojky nepodlieha ohláseniu ani povoleniu.
K bodu 2
Navrhované doplnenie len upresňuje znenie definície a dopĺňa definíciu integrity siete, aby sa predišlo výkladovým nezrovnalostiam.
K bodu 3
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 4
Znenie zákona o elektronických komunikáciách sa upresňuje tak, aby bolo zrejmé, že aj fyzické osoby a právnické osoby, plniace povinnosť poskytnutia informácií podľa § 15 ods. 8 sú povinné poskytnúť na požiadanie úradu písomné odôvodnenie označenia informácií za predmet obchodného tajomstva a poskytnúť také znenie informácií, ktoré neobsahuje obchodné tajomstvo.
K bodu 5
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 6
Ustanovenie zosúlaďuje formu oznámenia začatia poskytovania siete a služby s povinnosťou oznamovať zmenu písomne.
K bodu 7
Upresnenie znenia tak, aby bola pokrytá aj tá situácia, kedy oznamovateľ, ktorý ešte nie je podnikom podľa zákona o elektronických komunikáciách a ešte nezačal poskytovať služby ani siete, oznamuje úradu zmenu dátumu predpokladaného zámeru začať oproti pôvodne oznámenému.
K bodom 8 a 9
Ide o upresnenie znenia na základe aplikačnej praxe úradu, kedy povinné osoby odmietajú poskytnúť doklady mimo výkonu dohľadu. Súčasne sa vykonáva legislatívno-technická oprava odkazu.
K bodu 10
Ustanovenie sa upravuje vzhľadom na aplikačnú prax, vrátane doplnenia možnosti umiestňovania pridružených prostriedkov. Tieto boli zahrnuté aj v predchádzajúcom zákone
16
č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách a ako vyplýva z ich definície sú podporným prostriedkom pre poskytovanie elektronických komunikačných služieb prostredníctvom siete.
K bodu 11
V prípade hlavného mesta SR Bratislavy a mesta Košice je potrebné doplniť ustanovenie o súčinnosti obcí pri upovedomovaní o začatí výkonu práva podniku, keďže bližšie k ľuďom aj podnikateľom majú mestské časti.
K bodu 12
Navrhovaná úprava poskytuje ochranu tak fyzickej infraštruktúre podniku, ako aj fyzickej infraštruktúre prevádzkovateľov sietí iných ako podniky. Zavádza tak účinné mechanizmy na ochranu vedení a zariadení, či už sú umiestnené na fyzickej infraštruktúre niektorého z podnikov alebo na fyzickej infraštruktúre prevádzkovateľa siete. Účel ustanovení – ochrana vedení sietí, ktoré umožňujú prenos signálov, a telekomunikačných zariadení – ostáva zachovaný.
K bodu 13
Navrhovanou úpravou sa sleduje poskytnutie možnosti podniku pri neoprávnenom užívaní fyzickej infraštruktúry prevádzkovateľa siete na zhojenie daného stavu a v konečnom dôsledku ochrana koncového užívateľa. Navrhované zároveň explicitným spôsobom predchádza prípadným sporom pri uplatňovaní si nárokov z titulu náhrady škody pri odstraňovaní neoprávnene umiestnených zariadení na prvkoch fyzickej infraštruktúry, ktoré požívajú ochranu ako všeobecne prospešné zariadenie.
K bodu 14
Cieľom navrhovaného doplnenia je vyvážiť podmienky zdieľania fyzickej infraštruktúry tak na strane podniku, ako aj na strane prevádzkovateľa siete, ktorým je častokrát prevádzkovateľ kritickej infraštruktúry štátu. Súčasné znenie obsahuje explicitne iba povinnosti na strane prevádzkovateľa siete, vrátane možnosti uloženia finančnej sankcie zo strany úradu. Súčasné nastavenie zdieľania existujúcej infraštruktúry predpokladá postupnosť krokov, ktorej cieľom je okrem iného posúdenie vhodnosti existujúcej siete na jej zdieľanie za účelom zriadenia elektronickej komunikačnej siete. Opomenutím tejto postupnosti a nevhodným umiestnením elektronickej komunikačnej siete môže dôjsť k fyzickému ohrozeniu prvkov verejnej infraštruktúry, vrátane samotnej elektronickej komunikačnej siete a v konečnom dôsledku narušeniu poskytovania služieb koncovým užívateľom.
K bodu 15
Zosúladenie s čl. 9 ods. 3 smernice č. 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí.
K bodu 16
Navrhovaná úprava umožňuje úradu riešenie sporu primerane predĺžiť.
K bodom 17 až 20
Ide o legislatívno-technické opravy.
K bodu 21
Ak úrad zistí v rámci výkonu dohľadu overovaním plnenia podmienok využívania frekvenčného spektra, že držiteľ individuálneho povolenia na používanie frekvencií v lehote najmenej troch mesiacov nepoužíval pridelenú frekvenciu na povolený účel alebo v určenom
17
územnom rozsahu, vykoná s odstupom 15 dní opakovaný dohľad overovaním plnenia podmienok využívania frekvenčného spektra a kontrolou trvajúci viac ako tri mesiace. V lehote najmenej troch mesiacov úrad aspoň trikrát overí plnenie využívania frekvenčného spektra, o čom vyhotoví písomný záznam, z toho aspoň jedno overenie bude vykonané s odstupom 15 dní. Po ukončení overovania plnenia využívania frekvenčného spektra úrad vykoná kontrolu podľa § 122 ods. 4 písm. a) zákona. Uvedený návrh umožňuje efektívnejší výkon dohľadu v prípade potreby zrušiť individuálne povolenie alebo odobrať pridelenú frekvenciu, ak ju držiteľ individuálneho povolenia na používanie frekvencií nepoužíval na povolený účel alebo v určenom územnom rozsahu.
K bodu 22
Súčasné znenie § 44 ods. 9 písm. d) zákona o elektronických komunikáciách predstavuje opatrenie na zabezpečenie účinného a efektívneho používania frekvencií. Po splnení predpokladov uvedených v tomto ustanovení musel úrad vždy odobrať frekvencie alebo zrušiť individuálne povolenie aj napriek tomu že držiteľ povolenia neskôr dlžnú sumu uhradil. Následne úrad nevydá individuálne povolenie, ak požiadala osoba, ktorej úrad v posledných troch rokoch pred podaním žiadosti zrušil individuálne povolenie na používanie frekvencií alebo odobral pridelenú frekvenciu podľa § 44 ods. 9 písm. a) až d). V praxi dochádzalo k situáciám, že kvôli omeškanej úhrade vo výške napríklad 2 eur bolo držiteľovi zrušené povolenie a v priebehu nasledujúcich troch rokov mu nemohlo byť pridelené nové. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje zaviezť liberačný dôvod. Úrad nezruší individuálne povolenie alebo neodoberie frekvencie, ak držiteľ individuálneho povolenia uhradí dlžnú sumu pred začatím správneho konania podľa § 44 ods. 9 písm. d) zákona o elektronických komunikáciách, najneskôr však do 15 dní od jeho začatia.
K bodu 23
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 24
Návrh odstraňuje nedostatok v nastavení princípu platieb jednorazovej úhrady tak, aby sa aj pri predĺžení platnosti individuálneho povolenia, ktoré bolo vydané na základe výsledkov výberového konania pre neharmonizované frekvencie mohla predpísať jednorazová úhrada.
K bodu 25
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 26
Doplnenie ustanovenia je navrhované v súlade s požiadavkou § 17 zákona č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente) v znení neskorších predpisov.
K bodu 27
Kompetenciu vykonávať skúšky osobitnej odbornej spôsobilosti a vydávať osvedčenia má úrad. Úrad by teda mal aj uznávať školiace strediská, ktoré budú školiť uchádzačov o vydanie osvedčenia na obsluhu vybraných rádiových zariadení vybavených zariadeniami GMDSS na lodiach.
K bodu 28
Platné znenie zákona o elektronických komunikáciách umožňuje pridelenie čísla len existujúcim podnikom, ktoré už siete alebo služby poskytujú. Návrh dopĺňa právo osoby, ktorá
18
má zámer poskytovať siete a služby, žiadať o vydanie individuálneho povolenia na používanie čísel ešte pred začatím poskytovania sietí alebo služieb, avšak najskôr jeden mesiac pred predpokladaným začatím poskytovania sietí alebo služieb. Tento dátum musí byť uvedený v žiadosti.
K bodu 29
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 30
Z dôvodu špekulatívneho držania čísel bez toho, aby boli používané, sa navrhuje skrátiť lehotu na šesť mesiacov na to, aby úrad mohol individuálne povolenie na používanie čísel odobrať alebo zrušiť.
K bodom 31až 37
Všetky navrhované zmeny zosúlaďujú ustanovenie § 57 s ustanoveniami kódexu.
K bodu 38
V súvislosti s predchádzajúcimi novelizačnými bodmi týkajúcimi sa získavania prístupu k sieti, sa navrhuje mechanizmus, ktorého cieľom je, aby v súvislosti s napĺňaním cieľa kódexu podporovať prístup k vysokokapacitným sieťam a ich využívanie zo strany všetkých občanov a podnikov v Únii (článok 3 ods. 2 a)) v nadväznosti na článok 61 ods. 6 kódexu, aby úrad mal určitý nástroj ako sa vyjadriť k rokovaniam o prístupe, aby sa zabezpečili uvedené ciele smernice a neboli úplne zmarené snahy záujemcov o prístup do siete.
Dodržiavanie princípu zákazu stláčanie marže (margin squeeze) má za cieľ chrániť hospodársku súťaž tým, že zabraňuje nekalosúťažným praktikám na trhu a chráni koncového spotrebiteľa pred neprimeranými cenami. Bez dodržiavania tohto princípu môže podnik znižovať marže svojim konkurentom a tým ich vytláčať z trhu. Dodržiavanie princípu zákazu stláčanie marže pomôže zabezpečiť, aby ceny boli spravodlivé a objektívne a nedochádzalo k neprimeraným rozdielom.
K bodu 39
Ustanovenie upresňuje, komu môže byť uložená povinnosť sprístupniť vnútorné rozvody v súlade s recitálom 152 kódexu, z ktorého vyplýva, že ide o akýkoľvek podnik, nielen podnik s významným vplyvom.
K bodu 40
Ide o legislatívno-technickú oprava.
K bodu 41
Úprava ustanovenia zosúlaďuje možnosť zasielania verejnoprospešných informácií koncovým užívateľom a informácií v rámci varovania obyvateľstva s čl. 103 ods. 4 a čl. 110 kódexu. Ide o dve rozdielne situácie kedy aj forma zaslania príslušnej informácie môže byť rozdielna. V prípade informácií podľa odseku 8 môžu byť využité webové sídla operátorov alebo emaily. Pre varovanie obyvateľstva sú však najžiadanejšie SMS.
K bodu 42
Upresňuje sa vzťah Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a ostatných rezortov, ktoré by mohli požadovať zaslanie správy zodpovedajúcej ustanoveniam § 83 ods. 8 a 9 prostredníctvom podnikov.
19
K bodom 43 a 44
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 45
Vypustenie druhej vety sa navrhuje na základe skúseností z aplikačnej praxe zákona, kedy má úrad viacero podnetov súvisiacich s nedostatočným informovaním v súvislosti so zmenou zmluvných podmienok a povinnosťou informovať o práve na odstúpenie od zmluvy. SMS správa, ktorá v texte neobsahovala predmetné informácie – ako sa mení zmluva aj právo na odstúpenie od zmluvy, je nedostatočná.
K bodu 46
Návrh upresňuje znenie ustanovenia tak, aby bolo zrejmé, že právo účastníka odstúpiť od zmluvy zostáva zachované aj po opakovanej reklamácii.
K bodu 47
Upresnenie ustanovenia, aby bola jasne definovaná povinnosť podniku, dokedy je povinný zabezpečiť, aby si účastník, ktorý s ním uzavrel zmluvu, mohol ponechať číslo.
K bodu 48
Vzhľadom na skutočnosť, že účastník dostáva informácie súvisiace s ukončením zmluvy u odovzdávajúceho podniku až po podaní žiadosti, je v záujme účastníka, aby mal zo zákona právo zrušiť „portačnú žiadosť“ (odstúpiť od zmluvy o prenesení čísla) po jej podpísaní a pred zavŕšením samotného procesu prenosu čísla.
K bodom 49 a 50
Návrhom sa spresňuje právna povinnosť vypracovať a mať reklamačný poriadok.
K bodu 51
Návrh formulačne upresňuje znenie ustanovenia, aby bolo zrozumiteľnejšie.
K bodu 52
Ustanovenie sa vypúšťa, keďže je v praxi nevykonateľné a z pohľadu kódexu ho nie je potrebné transponovať.
K bodom 53 a 54
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 55
Rozhodnutie o cenovo dostupnej univerzálnej službe nie je rozhodnutím o regulácii súvisiacej s významným postavením na trhu, ale špecifickým rozhodnutím vzťahujúcim sa len k povinnostiam univerzálnej služby; ustanovenie sa zosúlaďuje s čl. 84 bod 2 kódexu.
Dôvodom na zmenu definície spotrebiteľa s nízkymi príjmami na účely univerzálnej služby, ktorým sa rozumie spotrebiteľ, ktorý je členom domácnosti, ktorej sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi podľa zákona č. 417/2013 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, je uľahčenie identifikácie spotrebiteľa s nízkymi príjmami.. Účelové naviazanie spotrebiteľa s nízkym príjmom na spotrebiteľa majúceho nárok na pomoc v hmotnej núdzi zabezpečí jeho transparentné priradenie práve k typu spotrebiteľa, ktorý má byť v zmysle kódexu objektom zabezpečenia garancie cenovej dostupnosti univerzálnej služby.
20
K bodu 56
Ide o upresnenie povinnosti oznamovať bezpečnostné incidenty.
K bodu 57
Upresnenie znenia tak, aby bolo jasné, kedy má podnik predložiť výsledky auditu, ktorý vykonáva iná osoba ako úrad.
K bodu 58
Vypúšťa sa nadbytočný pojem v uvedenom kontexte.
K bodu 59
Oprava vnútorného odkazu vzhľadom na navrhovanú zmenu v § 83 ods. 9.
K bodom 60 a 61
Dopĺňa sa forma komunikácie tzv. MMS, ktorá v platnom zákone o elektronických komunikáciách momentálne chýba.
K bodu 62
Ustanovenie spôsobuje problémy v aplikačnej praxi. Subjekty, ktoré sú kontrolované či splnili predmetnú povinnosť potvrdiť prijatie námietky volania alebo odvolanie súhlasu, nemajú žiadnu lehotu na zaslanie takéhoto potvrdenia osobe, ktorá volanie namietala alebo odvolala súhlas. V praxi preto môže nastať situácia, keď úrad na základe podnetu oznamovateľa vyzve kontrolovanú osobu aby predložila kópiu potvrdenia prijatia námietky volania (ktorú je povinná už podľa aktuálne platného a účinného zákona o elektronických komunikáciách uchovávať na trvanlivom nosiči po dobu najmenej štyroch rokov) a kontrolovaná osoba až v tom momente zašle potvrdenie o prijatí námietky volania konkrétnej osobe. Svoju povinnosť zaslať potvrdenie si teda de facto aj de iure podľa gramatického výkladu aktuálne účinného zákona splní, keďže nie je stanovená lehota. Zavedením tejto lehoty by sa predmetné ustanovenie sprecizovalo, zvýšila by sa právna istota a taktiež by sa zefektívnila možnosť kontroly plnenia predmetnej povinnosti.
K bodu 63
Dopĺňa sa právny základ pre úrad pre spracovávanie osobných údajov (telefónnych čísel), ktoré do zoznamu neuvedie účastník alebo užívateľ.
K bodu 64
Dopĺňa sa forma komunikácie tzv. MMS.
K bodu 65
Úprava textu z dôvodu zosúladenia s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) v platnom znení (ďalej len „GDPR“), pričom aj keď ide o kontaktovanie právnickej osoby, možno na tento účel využiť len všeobecný e-mail.
K bodu 66
Gramatická oprava textu.
K bodu 67 a 68
Dopĺňa sa forma komunikácie formou tzv. SMS a MMS.
21
K bodom 69 a 70
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 71
Zosúladenie terminológie, aby nedochádzalo k výkladovým nezrovnalostiam. Vzhľadom na skutočnosť, že výkon dohľadu je vyňatý spod správneho poriadku, je vhodné doplniť všeobecné princípy, ktorými sa úrad riadi aj do ustanovení upravujúcich dohľad.
K bodom 72 a 77
Cieľom úpravy je zosúladenie pojmov v texte § 122.
K bodu 73
Navrhuje sa úprava textu z dôvodu, že fyzickú kontrolu je možné vykonávať aj výlučne kontrolou zariadenia, nie vždy je to u kontrolovanej osoby. Súčasne sa dopĺňa povinnosť úradu vyhotoviť písomný záznam.
K bodu 74
Pri výkone dohľadu podľa § 122 ods. 4 písm. b) zisťovaním a sledovaním zdroja rušenia prevádzky sietí, služieb a zariadení, môže ísť o zariadenie, kde zdrojom škodlivého rušenia môžu byť, okrem zariadení, ktoré spadajú do pôsobnosti zákona o elektronických komunikáciách, aj iné elektrické alebo elektronické zariadenia. Uvedená zmena umožní jasnejšie zadefinovať práva vstupovať aj na miesta, kde sa nachádzajú zariadenia ktoré nespadajú do pôsobnosti citovaného zákona.
Zároveň, je potrebné, aby bolo zrejmé, že toto oprávnenie sa vzťahuje na všetky formy dohľadu.
K bodom 75 a 76
Ide o legislatívno-technickú opravu.
K bodu 78
Keďže zákon o elektronických komunikáciách ustanovuje osobitný postup výkonu dohľadu, ide o spresnenie, že zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov sa na tento výkon dohľadu nevzťahuje.
K bodom79 a 80
Ustanovenia upresňujú znenia odsekov o zaradení skutkových podstát správnych deliktov.
K bodu 81
Ustanovením sa dopĺňa vnútorný odkaz.
K bodu 82
Konania, v ktorých úrad rieši spor podľa § 128 v súvislosti s poskytovaním prístupu podľa § 57, ktoré sa začali pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, sa zo zákona zastavujú. V tejto veci sa preto rozhodnutie v správnom konaní nevydáva. Ak je predmetom riešenia sporu aj iná skutočnosť ako právo prístupu podľa § 57, napríklad právo a povinnosť poskytnúť prepojenie sietí, konanie sa zo zákona zastavuje iba v časti, ktorá sa týka práva na prístup a povinnosti poskytnúť prístup.
K bodu 83
22
V dôsledku úpravy v čl. III, ktorým sa odstraňuje duplicitná úprava nevyžiadanej komunikácie v zákone č. 266/2005 Z. z. o ochrane spotrebiteľa pri finančných službách na diaľku a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a § 116 zákona o elektronických komunikáciách, je potrebné doplniť zoznam preberaných právne záväzných aktov Európskej únie v zákone o elektronických komunikáciách o smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/65/ES z 23. septembra 2002 o poskytovaní finančných služieb spotrebiteľom na diaľku a o zmene a doplnení smernice Rady 90/619/EHS a smerníc 97/7/ES a 98/27/ES (Ú. v. ES L 271, 9.10.2002) v platnom znení. § 116 zákona o elektronických komunikáciách sa stáva transpozičným opatrením k čl. 10 citovanej smernice EÚ 2002/65/ ES.
K bodu 84
Účelom novelizácie je preto zosúladiť pojmy používané v Prílohe č. 4 s pojmami používanými v ostatných častiach zákona o elektronických komunikáciách a s kódexom a upraviť rozsah uchovávaných údajov tak, aby zohľadňoval dosiahnutý stupeň vývoja technológie v oblasti elektronických komunikácií.
K Čl. II
Obsluhovať vybrané rádiové zariadenia vrátane lietadlovej stanice, lietadlovej zemskej stanice, leteckej stanice a leteckej zemskej stanice môže len fyzická osoba, ktorá má osobitnú odbornú spôsobilosť na ich obsluhu. Osobitnú odbornú spôsobilosť úrad overuje skúškou a vydaním osvedčenia osobitnej odbornej spôsobilosti. Vzhľadom na to, že vo vyhláške č. 283/2022 Z. z. o podrobnostiach o vybraných rádiových zariadeniach, o zriaďovaní skúšobnej komisie, o prílohách k žiadosti o vydanie osvedčenia, o obsahu, rozsahu a priebehu skúšky osobitnej odbornej spôsobilosti a o osvedčeniach osobitnej odbornej spôsobilosti boli zavedené nové druhy skúšok, pre ktoré je potrebné zaviesť aj nové druhy správnych poplatkov za takéto administratívne úkony, navrhuje sa doplnenie nových úhrad v položke 103. Vzhľadom na zmenu textu po prijatí zákona o elektronických komunikáciách, sa navrhuje aj úpravu textu v položke 101. Žiadateľmi o skúšku sú výlučne fyzické osoby.
K Čl. III
Zmena zákona č. 266/2005 Z. z. o ochrane spotrebiteľa pri finančných službách na diaľku a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa navrhuje z dôvodu duplicity predmetnej právnej úpravy v zákone č. 266/2005 Z. z. s právnou úpravou v zákone o elektronických komunikáciách. Regulovaný právny vzťah nevyžiadanej komunikácie je upravený v novšej, podrobnejšej a komplexnejšej právnej úprave v § 116 zákona o elektronických komunikáciách, v spojení s článkom 6 GDPR.
K Čl. IV
Účinnosť sa navrhuje 1. augusta 2023, t. j. čo najskôr po uskutočnení riadneho legislatívneho procesu vzhľadom na skutočnosť, že väčšina ustanovení má charakter spresnení činností úradu a ďalšie zmeny sú formálno-technického charakteru.
23
Bratislava dňa 14. apríla 2023
Eduard Heger, v.r.
predseda vlády Slovenskej republiky
Andrej Doležal, v.r.
minister dopravy Slovenskej republiky
-
Návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Miloša SVRČEKA, Jaroslava KARAHUTU a Jozefa LUKÁČA na vydanie zákona o zmene a doplnení niektorých zákonov v súvislosti s reformou stavebnej legislatívy
K predpisu 205/2023, dátum vydania: 10.06.2023DÔVODOVÁ SPRÁVA
A.Všeobecná časť
Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky Miloš Svrček, Jaroslav Karahuta a Jozef Lukáč predkladajú do legislatívneho procesu návrh zákona o zmene a doplnení niektorých zákonov v súvislosti s reformou stavebnej legislatívy (ďalej len „návrh zákona“).
Cieľom návrhu zákona je zosúladiť osobitné právne predpisy so schválenými zákonmi na úseku územného plánovania a výstavby, odstrániť prekážky fungovania novej stavebnej legislatívy v osobitnej právnej úprave a reflektovať zmeny v procesoch územného konania a výstavby v osobitných predpisoch.
Schválenie zákona č. 200/2022 Z. z. o územnom plánovaní a zákona č. 201/2022 Z. z. o výstavbe vytvorilo stav, kedy osobitné predpisy dotýkajúce sa činností územného plánovania a výstavby, obsahujú právnu úpravu zodpovedajúcu úprave dnes ešte účinného zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov, ktorá vo veľkej miere nie je kompatibilná s právnou úpravou po reforme stavebnej legislatívy. Nejde pritom len o nesúlad formálny, ktorý by bolo možné preklenúť výkladom, ale o komplexné procesné zmeny, nové inštitúty a odlišný spôsob povoľovania stavieb, ktoré je nevyhnutné reflektovať aj v osobitných predpisoch, aby s účinnosťou novej stavebnej legislatívy od 1. apríla 2024 bolo vzájomné pôsobenie týchto právnych regulácií možné, bezproblémové a dávalo adresátom práva jasnú odpoveď na ich právnu situáciu.
Účinnosť navrhovanej právnej úpravy sa navrhuje od 1. septembra 2023, vo vzťahu k niektorým zmenám v zákone o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave a od 1. apríla 2024 vo vzťahu k ostatným ustanoveniam.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a súčasne je v súlade s právom Európskej únie.
Návrh zákona nie je predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania.
Keďže ide o návrh zákona, ktorého obsahom sú vyvolané úpravy, všetky vplyvy boli identifikované v rámci legislatívneho procesu k zákonu č. 200/2022 Z. z. a k zákonu č. 201/2022 Z. z. Z tohto pohľadu k predkladanému návrhu zákona možno konštatovať, že nad rámec vplyvov podľa prvej vety nebude mať negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, vplyvy na podnikateľské prostredie, vplyvy na informatizáciu spoločnosti a vplyvy na služby verejnej správy pre občana, nebude mať vplyvy na životné prostredie, sociálne vplyvy a vplyvy na manželstvo, rodičovstvo a rodinu.
2
DÔVODOVÁ SPRÁVA
K čl. I (zákon č. 135/1961 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 2
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 4
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 5
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 6
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 7
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K bodu 8
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 9
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodu 10
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 11
3
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 12 a 13
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 14
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 15
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 16
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 17
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 18
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 19
Prechodné ustanovenie sa navrhuje z dôvodu zmeny v úprave špeciálnych stavebných úradov a s tým súvisiacou delimitáciou.
K bodu 20
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. II (zákon č. 44/1988 Zb.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 4
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
4
K bodu 5
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 6 a 7
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. III (zákon SNR č. 51/1988 Zb.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K bodom 3 a 4
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 5
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodu 6
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K čl. IV(zákon SNR č. 369/990 Zb.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zrušením zmenou inštitútov v rámci konania vo výstavbe, ako aj zmenou pojmov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 3 a 4
Úprava vyvolaná zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania.
K čl. V (zákon SNR č. 377/1990 Zb.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná vykonanými, ako aj navrhovanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania a konania vo výstavbe. Návrh reflektuje aj zmeny
5
v ďalších ustanoveniach tohto článku, najmä možnosť štatútom určiť prípady, v ktorých bude územný plán zóny schvaľovať hlavné mesto a v ktorých zostane táto kompetencia ponechaná mestským častiam.
K bodu 4
V predmetných oprávneniach ide o prípady, kedy môže byť efektívnejšie a aj z hľadiska reálnej vykonateľnosti vhodnejšie, aby činnosti zabezpečovalo hlavné mesto a nie mestská časť. Keďže nie je snaha tieto oprávnenia zveriť za každých okolností hlavnému mestu navrhuje sa, aby štatút určil, kedy ich vykonáva hlavné mesto.
K bodu 5
Úprava vyvolaná vykonanými, ako aj navrhovanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania a konania vo výstavbe.
K bodu 6
Zmena v rozsahu úpravy štatútu v nadväznosti na body 1, 3 a 4 tohto článku. Možnosť upraviť rozdelenie úloh mestských častí medzi hlavné mesto a mestskú časť sa navrhuje obmedziť na prípady, ktoré ustanovuje zákon, aby štatútom nebolo možné nad rámec rozhodnutia zákonodarcu zasahovať do úloh mestských častí.
K bodu 7
Navrhuje sa zaviesť jasné povinnosti poskytovať existujúce dáta a databázy mestskými časťami hlavnému mestu na vopred definované účely s cieľom skvalitniť územné plánovanie a plnenie iných strategických úloh. Dôvodom potreby explicitnej úpravy je najmä to, že súčasná právna úprava nezakotvuje riadnu povinnosť súčinnosti v tomto smere, čo vedie k vysokým transakčným nákladom.
K bodu 8
Úprava vyvolaná vykonanými, ako aj navrhovanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci konania vo výstavbe. Vzhľadom na špecifické postavenie hlavného mesta sa navrhuje upraviť lehoty, ako aj rozdelenie kompetencií pri vydávaní záväzných stanovísk z pohľadu typu stavby o ktorý ide. Typ stavby bude mať dopad nielen na trvanie lehoty na vydanie záväzného stanoviska, ale aj na príslušnosť, kedy do pôsobnosti mestských častí budú patriť jednoduché stavby a do pôsobnosti hlavného mesta ostatné stavby.
K bodu 9
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 10
Cieľom navrhovaných zmien je spresniť úlohy hlavného architekta ako orgán u hlavného mesta a vymedziť jeho úlohu v oblasti územného plánovania a výstavby. Navrhuje sa tiež ustanoviť funkčné obdobie pre vykonávanie tejto funkcie, ako je to bežné aj pre iné orgány mesta. Zároveň sa ustanovuje základ pre fungovanie organizácie v zriaďovacej pôsobnosti samosprávy Bratislavy vytvorenej na plnenie (najmä) územnoplánovacích úloh. Javí sa vhodné poskytnúť hlavnému architektovi k dispozícii inštitúciu s väčšími kapacitami, osobitne vo vzťahu ku komplexným činnostiam, akými tradične je vykonávanie úlohy obstarávateľa aj
6
spracovateľa územného plánu.
K bodu 11
Navrhuje sa zaviesť jasné povinnosti poskytovať existujúce dáta a databázy subjektov verejnej správy hlavnému mestu na vopred definované účely s cieľom skvalitniť územné plánovanie a plnenie iných strategických úloh. Zmeny ustanovení § 25 je nevyhnutná, keďže súčasná právna úprava spôsobuje v praxi problémy a neustanovuje jasný obsah práv a povinností na strane štátu a hlavného mesta. To umožňuje „vyhýbanie sa“ povinnosti poskytovať pomoc, čo zvyšuje transakčné náklady na získavanie dát nevyhnutných pre riadne plnenie úloh hlavného mesta a ťažiskového metropolitného regiónu štátu. Navyše, obmedzením rozsahu dnešnej úpravy na orgány štátu Bratislave unikajú mimoriadne dôležité dáta a databázy od iných orgánov než orgánov štátu.
K čl. VI (zákon SNR č. 401/1990 Zb.)
Úprava vyvolaná vykonanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania a konania vo výstavbe.
K čl. VII (zákon č. 229/1991 Zb.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. VIII (zákon SNR č. 330/1991 Zb.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, ako aj zmenou pojmov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 3 až 17
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. IX (zákon č. 455/1991 Zb.)
K bodu 1
Úprava nadväzujúca na zavedenie nových regulovaných povolaní zákonom o územnom plánovaní a zákonom o výstavbe, resp. v nadväznosti na ne zákonom SNR č. 138/1992 Zb. v znení neskorších predpisov.
K bodu 2
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 3
Vzhľadom na zmeny v úprave viazaných živností v oblasti stavebníctva sa navrhuje ustanoviť prechodné obdobie dvoch rokov, počas ktorého možno činnosti vykonávať aj na základe doterajších živnostenských oprávnení a využiť toto obdobie na získanie nových oprávnení, či už podľa živnostenského zákona, alebo podľa zákona SNR č. 138/1992 Zb. v znení neskorších
7
predpisov.
K bodu 4
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 5 až 10
Úpravy vyvolané novou úpravou výkonu predmetných činností v zákone o výstavbe, ako aj osobitnou úpravou požiadaviek na osobu zhotoviteľa stavby, ak ide o inžiniersku stavbu a o inú stavbu.
K čl. X(zákon SNR č. 138/1992 Zb.)
K bodom 1 až 6
Legislatívno-technické zmeny nadväzujúce na nových regulovaných povolaní zákonom o územnom plánovaní a zákonom o výstavbe, resp. v nadväznosti na ne týmto zákonom. V tejto súvislosti sa tiež zavádza pojem odbornej spôsobilosti z dôvodu jeho absencie v doterajšej úprave.
K bodu 7
Základné ustanovenia § 3 reagujú na túto zmenu a na zmeny v živnostenskom zákone a ustanovujú rozsah povolení, ktoré sú regulovanými slobodnými povolaniami a rozsah činností, ktoré možno vykonávať na základe živnostenského oprávnenia.
Úprava ustanovení o oprávneniach architektov a krajinných architektov reaguje na zmeny ich povinností, ustanovené v novej stavebnej legislatíve, konkrétne v zákone č. 201/2022 Z.z. o výstavbe. Navrhuje sa upraviť oprávnenia najmä vo vzťahu ku novej nomenklatúre projektovej dokumentácie, úprave povinností a oprávnení projektanta, procesnému postupu pri konaní o stavebnom zámere, overení projektu stavby a kolaudácii.
K bodu 8
V súvislosti s cieľmi novej stavebnej legislatívy, najmä potrebou prípravy novej územnoplánovacej dokumentácie v zmysle zákona č. 200/2022 Z.z. o územnom plánovaní a termínov jej obstarania, definovaných v prechodných ustanoveniach tohto zákona, je potrebné zásadne posilniť personálne kapacity územnoplánovacích pracovísk prípravou a autorizáciou nových odborníkov na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie. Vzhľadom na v súčasnosti platnú legislatívu je nevyhnutným podkladom pre výkon tohto povolania autorizácia architekta v plnom rozsahu.
Aby bolo možné rozšíriť prístup k povolaniu, je potrebné vytvorenie aj samostatného povolania „autorizovaný územný plánovač”, ktorému budú zverené len potrebné vyhradené činnosti. Týmto spôsobom je možné rozšíriť prístup k povolaniu aj na osoby, ktoré by s ohľadom na svoje vzdelanie alebo prax nemali možnosť úspešne absolvovať prístup k povolaniu „autorizovaný architekt".
Predpokladom pre prístup k autorizácii územného plánovača tak bude už aj v automatickom režime širší diapazón vzdelania (rozšírený o „nearchitektonické” vzdelanie v odbore priestorové plánovanie z Ústavu manažmentu STU). Súčasne umožňuje v prípade absolvovania dostatočnej praxe v oblasti územného plánovania na báze individuálneho prístupu aj autorizáciu osôb s iným vzdelaním, čím sa zabezpečí možnosť autorizácie širšieho spektra odborníkov, ako podľa doterajšej právnej úpravy.
K bodom 9 a 10
8
Vo vzťahu k stavebným inžinierom sa tiež navrhuje úprava vyvolaná prijatím zákona o územnom plánovaní a zákona o výstavbe. Okrem uvedeného, navrhovanou úpravou dochádza k rozšíreniu kategórii, v ktorých je inžinier oprávnený poskytovať svoje služby. Zavádza sa nová kategória č. 5 – inžinier pre elektrotechnické a elektroenergetické vybavenie stavieb. Doterajšia úprava kategórie pod č. 4 – inžinier pre technické, technologické a energetické vybavenie umelo spájala celkom odlišné odborné zamerania. Ich rozdelenie priamo zodpovedá štruktúre vzdelávania – samostatné strojnícke a elektrotechnické fakulty a odborné školy a samostatný študijný odbor na stavebných fakultách. Ich jasné rozdelenie na elektrické, strojné a technické zariadenia je potrebné aj z dôvodov obchádzania ustanovení niektorých zákonov. Existujú samostatné elektrotechnické stavby najmä v telekomunikáciách a energetike, ktoré majú aj samostatnú normotvorbu na celosvetovej úrovni ( IEC Paríž ). Doterajšia formulácia bola priveľmi dlhá a v praxi ťažko použiteľná alebo obsahovo veľmi široká. Zavádzajú sa tiež nové regulované povolania ktorých regulačným orgánom je Slovenská komora stavebných inžinierov, konkrétne kontrolní inžinieri pre vyhradené stavby a autorizovaný stavbyvedúci a autorizovaný stavebný dozor ako aj rozsah ich vykonávanej činnosti.
K bodu 11
Navrhuje sa upraviť ustanovenie, ktoré spôsobovalo v praxi problém s absurdným výkladom, podľa ktorého boli konkrétne osoby v slobodnom povolaní povinné realizovať ústavné právo na priaznivé životné prostredie a na ochranu a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva vo vzťahu ku všetkým. Inak povedané, bolo v rozpore s jeho účelom vykladané spôsobom, kedy oná realizácia ústavného práva bola oddelená od vzťahu s klientom a vykladaná ako svojho druhu pozitívny záväzok podobný tomu, ktorý má štát.
K bodu 12
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 13
Legislatívno-technická úprava nadväzujúca na zmeny v úprave výkonu činnosti prostredníctvom obchodnej spoločnosti, ako aj na nové evidenčné oprávnenia komôr.
K bodu 14
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 15 až 17
Úpravou sa harmonizujú pojmy so zákonom o výstavbe a zároveň sa zavádza možnosť používania elektronickej pečiatky a elektronického podpisu v súlade s právnymi predpismi súvisiacimi s používaním elektronického podpisu a pečiatky. Úpravou sa zavádza aj možnosť hosťujúcich architektov a inžinierov pôsobiacim na území SR používať svoju pečiatku vydanú v domovskom členskom štáte a ustanovujú sa práva a povinnosti pre hosťujúceho autorizovaného stavbyvedúceho a hosťujúceho autorizovaného stavebného dozoru.
K bodom 19 až 21
Úpravou sa zavádza rovnosť v právach a povinnostiach architektov a inžinierov vykonávajúcich svoje povolanie ako zamestnanci a v slobodnom povolaní.
K bodu 22
Zavádzajú sa nové podmienky výkonu povolania autorizovaných osôb alebo registrovaných
9
osôb podľa tohto zákona vo forme obchodných spoločností. Zavádza sa povinnosť zriadiť obchodnú spoločnosť len za účelom poskytovania služieb v regulovaných povolaniach. Navrhovaná úprava približuje tento spôsob výkonu činnosti regulácii v iných slobodných povolaniach, napríklad podľa predpisov o advokácii.
K bodu 23
V dôsledku prijatia zákona o výstavbe vyplynula požiadavka na úpravu práv a povinností územných plánovačov, autorizovaného stavbyvedúceho a autorizovaného stavebného dozoru obdobne ako pri zvyšných regulovaných povolaniach.
K bodu 24
Zavádza sa oprávnenie komory uznávať vzdelanie dosiahnuté na území SR za účelom získania autorizácie, ktoré v doterajšej úprave absentuje. Doterajšia úprava toto umožňovala len vo vzťahu ku architektom.
K bodom 25 a 26
Legislatívno-technická úprava vnútorných odkazov.
K bodu 27
Ustanovuje sa povinnosť zahraničným osobám na účely poskytovania služieb podľa tohto zákona na území SR ovládať štátny jazyk v nevyhnutnom rozsahu v súlade s § 55 zákona č. 422/2015 Z.z. o uznávaní dokladov, o vzdelaní a o uznávaní odborných kvalifikácií.
K bodu 28
Umožňuje sa komore na účely poskytovania služieb podľa tohto zákona na území SR preskúmavať odbornú kvalifikáciu zahraničných osôb v súlade s § 42 zákona č. 422/2015 Z.z. o uznávaní dokladov, o vzdelaní a o uznávaní odborných kvalifikácií.
K bodu 29
Umožňuje sa komore vydať registračné osvedčenie hosťujúcim autorizovaným inžinierom. Táto možnosť komore doteraz chýbala.
K bodu 30
Zavádza sa možnosť pozastavenia činnosti autorizovaných osôb na základe ich žiadosti.
K bodom 31 až 45
Predmetom týchto zmien je úprava komplexu otázok spojených s uznávaním vzdelania a zjednodušením prístupu k regulovaným povolaniam.
V súčasnosti je Slovenskej komore architektov zákonom zverená kompetencia uznania vzdelania pre účely prístupu k regulovanému povolaniu „autorizovaný architekt” a „autorizovaný krajinný architekt” len v automatickom režime v súlade s so smernicou č. 36/2005 o uznávaní odborných kvalifikácií. V prípade regulovaného povolania autorizovaný architekt ide o uznanie na báze koordinácie minimálnych požiadaviek na vzdelanie. Doklady o vzdelaní, ktoré uvedené kritériá spĺňajú a sú uvedené v prílohe V smernice (prílohe 2 zákona SNR č. 138/1992 Zb.), resp. v prípade nadobudnutých práv sa nachádzajú spolu s referenčnými rokmi v Prílohe VI smernice (Prílohe č. 3 SNR č. 138/1992 Zb. z.).
V prípade krajinných architektov sú automaticky uznateľné študijné odbory explicitne uvedené
10
v §16 ods. 14.
V prípade prístupu k povolaniu osôb na podklade iného vzdelania ako v automatickom režime, zákon v súčasnosti Slovenskej komore architektov toto uznanie neumožňuje. V nadväznosti na novú sústavu študijných odborov, v súlade s vyhláškou MŠVVaŠ SR č. 244/2019 Z. z. prebieha v súčasnosti vzdelávanie krajinných architektov na Poľnohospodárskej univerzite v Nitre v rámci študijného odboru „poľnohospodárstvo a krajinárstvo”. To znamená, že ani jeden absolvent odbornej prípravy v danej oblasti na území SR nemá prístup k povolaniu cez automatické uznanie v súlade s §16 ods. 14. Ak by malo však uznanie vykonať Ministerstvo školstva SR v súlade s §16a, je to v rozpore s jeho štandardnou kompetenciou v oblasti uznávania dokladov o vzdelaní - nemá vytvorené štruktúry ani právny rámec pre uznanie vzdelania nadobudnutého na území SR. Vzhľadom na uvedené je teda uznanie vzdelania v oblasti krajinnej architektúry podľa aktuálne platného zákona nevykonateľné a predložená novela uvedenú nevykonateľnosť eliminuje v plnom rozsahu. Súčasne eliminuje členitosť ustanovení, ktoré danú oblasť upravujú a zavádza pre obe povolania veľmi jasný princíp uznania v automatickom režime, resp. na báze iného vzdelania.
V súčasnosti sa doklady, resp. kvalifikácie, ktoré zabezpečujú prístup k povolaniu v automatickom režime nachádzajú v Prílohách 2 a 3 zákona. Ich zmena je náročná a často nereaguje dosť dynamicky na zmeny vyvolané praxou/resp. zmenami vo vzdelávaní (napr. prípad krajinno-architektonického vzdelania). Preklopenie príloh do vykonávacieho predpisu by umožnilo promptnejšie reagovanie na potreby trhu a lepší prístup k povolaniu.
Uvedená zmena súčasne ukladá uznávaciu kompetenciu pre uznanie vzdelania za účelom výkonu regulovaného povolania autorizovaný architekt, autorizovaný krajinný architekt, autorizovaný územný plánovač a autorizovaný stavebný inžinier príslušnej komore. Toto uznanie by zabezpečila príslušná komora bez ohľadu na skutočnosť či ide o vzdelanie nadobudnuté na území SR, členského štátu EÚ resp. tretieho štátu. Cieľom zmeny je zabezpečiť konzistentnosť pri rozhodovaní o uznaní vzdelania.
K bodu 46
Legislatívno-technická úprava spresňujúca účinné znenie zákona.
K bodu 47
Stanovujú sa pravidlá vyčiarknutia z evidencie odborne spôsobilých osôb na výkon činnosti stavbyvedúceho, stavebného dozoru a na výkon činnosti energetickej certifikácie budov (§3a ods. 4, 5 a 6) z dôvodu, že doteraz neboli upravené.
K bodom 48 až 53
Navrhovanou úpravou sa stanovuje výpočet údajov zapisovaných v zozname alebo v registri, ktoré síce komora v praxi zapisuje, avšak doteraz neboli predmetom zákonnej úpravy. Z dôvodu zavedenia možnosti komory pozastaviť činnosť autorizovanej osobe (§15d) je nutné tento údaj do výpočtu zapisovaných údajov v zozname doplniť. V §18 ods. 3 sa spresňujú údaje zoznamu, ktorý komora zverejňuje o autorizovaných osobách na svojom webovom sídle.
K bodu 54
Zavádza sa rozsah evidencie pre odborne spôsobilé osoby a hosťujúce odborne spôsobilé osoby, ktorý doteraz nebol predmetom zákonnej úpravy.
K bodom 55 a 56
11
Legislatívno-technická úprava vnútorných odkazov.
K bodu 57
Určujú sa pravidlá pre vydávanie pečiatok a osvedčení odborne spôsobilých osôb, ktoré vykonávajú činnosť hosťujúci autorizovaný stavbyvedúci a hosťujúci autorizovaný stavebný dozor.
K bodom 58 až 62
Legislatívno-technické úpravy.
K bodu 63
Cieľom navrhovanej úpravy je podrobne upraviť pravidlá a rozsah skúšky odbornej spôsobilosti na výkon činnosti stavbyvedúceho a stavebného dozoru z dôvodu jej absencie v doterajšej úprave.
K bodom 64 až 67
Legislatívno-technické úpravy.
K bodom 68 až 72
Úpravou sa zavádza možnosť aplikácie kompenzačného opatrenia aj pre povolanie inžinier, autorizovaný stavbyvedúci a autorizovaného stavebný dozor. Doterajšia úprava riešila kompenzačné opatrenie vo forme preskúšania alebo adaptačného obdobia len pre skupinu architektov.
K bodom 73 až 75
Legislatívno-technické zmeny nadväzujúce na doplnenie povolania „autorizovaný územný plánovač“.
K bodu 76
Z dôvodu zabezpečenia prostriedkov dohľadu nad výkonom povolania sa navrhuje rozšíriť evidenčné povinnosti aj o evidenciu prípadov spoločne vykonávaných činností, resp. výkonu činností prostredníctvom obchodných spoločností.
K bodom 77 až 81
Legislatívno-technické zmeny nadväzujúce na doplnenie povolania „autorizovaný územný plánovač“.
K bodu 82
Úpravou je splnená požiadavka Slovenskej komory architektov ponechať disciplinárnej komisii volebné obdobie v trvaní 2 rokov.
K bodom 83 a 84
Ustanovením sa dopĺňajú a spresňujú úlohy Slovenskej komory stavebných inžinierov v oblasti celoživotného vzdelávania a rozširujú sa možnosti aktivít Slovenskej komory stavebných inžinierov pri spolupráci s odbornými inštitúciami.
12
K bodu 85
Navrhovanou úpravou sa rozširuje záber poskytovania pomoci Slovenskej komory stavebných inžinierov.
K bodu 86
Dôvodom úpravy je oprava formálnej chyby. Slovenská komora stavebných inžinierov môže nielen osvedčenie o vykonaní skúšky vydať, ale aj odňať.
K bodu 87
Cieľom navrhovanej úpravy je odstrániť obmedzenie „na účely vydávania živnostenských oprávnení“, keďže odborne spôsobilé osoby vykonávajú činnosť stavbyvedúceho, stavebného dozoru a energetickej certifikácie budov nielen na základe živnostenského oprávnenia v zmysle osobitného predpisu.
K bodu 88
Ustanovením sa rozširuje kompetencia Slovenskej komory slovenských inžinierov o spoluprácu so zahraničnými profesijnými organizáciami.
K bodu 89
Upresňujú sa podmienky prístupu ku skúške odbornej spôsobilosti na vykonávanie skúšok pre činnosť stavbyvedúceho a stavebného dozoru.
K bodom 90 a 91
Spresňujú sa podmienky prístupu ku skúške odbornej spôsobilosti na vykonávanie skúšok pre činnosť stavbyvedúceho, stavebného dozoru a činnosť energetickej certifikácie budov.
K bodu 92
Navrhovaným znením bude splnená požiadavka valného zhromaždenia Slovenskej komory stavebných inžinierov o doplnenie chýbajúceho kontrolného orgánu – dozornej rady.
K bodom 94 a 96
Navrhovaným znením dochádza k zmene volebného obdobia valného zhromaždenia z pôvodných dvoch rokov na štyri roky. Z pohľadu praxe sa predĺženie volebného obdobia javí ako primerané. Rovnako sa navrhuje predĺženie volebných období predsedu a podpredsedu predstavenstva, členov autorizačnej komisie, disciplinárnej komisie a dozornej rady.
K bodu 95
Zavádza sa možnosť zasielania pozvánok na valné zhromaždenie elektronickou formou a súčasne sa mení adresa doručenia.
K bodu 97
Navrhovanou zmenou je splnená požiadavka Slovenskej komory architektov ponechať dvojročné volebné obdobie disciplinárnej komisie (viď. nové znenie § 27 ods. 1 písm. a).
13
K bodu 98
Disciplinárna zodpovednosť hosťujúcich architektov sa rozširuje na hosťujúcich autorizovaných stavbyvedúcich a autorizovaných stavebných dozorov.
K bodu 99
Cieľom navrhovanej úpravy je upraviť disciplinárnu zodpovednosť odborne spôsobilých osôb, ktorá v doterajšej úprave absentovala.
K bodu 100
Ustanovením sa rozširujú možnosti financovania komory.
K bodu 101
Navrhovanou úpravou sa má docieliť možnosť doručovania dôležitých písomností aj odborne spôsobilým osobám, ktoré sa zapisujú do evidencie.
K bodu 102
Vypustenie ustanovenia z dôvodu, že výzvy na doplnenie alebo na odstránenie iného nedostatku žiadosti o zapísanie do zoznamu alebo z registra nemajú povahu dôležitých písomností, ktoré je potrebné doručovať do vlastných rúk. Odstraňuje sa chybné znenie.
K bodu 103
Ustanovením sa rozširujú možnosti doručovania písomností, a to o elektronickú formu.
K bodu 104
Navrhuje sa doplniť splnomocňovacie ustanovenie v nadväznosti na prechod pôsobnosti v danej oblasti na Úrad pre územné plánovanie a výstavbu Slovenskej republiky.
K bodu 105
Navrhovanou zmenou sa reaguje na to, že tzv. malé preukazy o odbornej spôsobilosti pre činnosť stavbyvedúceho a stavebného dozoru, získané na výkon týchto činnosti do 31.07.2000, boli stále ponechané v platnosti, hoci už mali byť v minulosti nahradené. Preto sa navrhuje ustanoviť dátum ktorým strácajú platnosť.
K bodu 106
Stanovujú sa prechodné ustanovenia vo väzbe na vykonané zmeny v zavedení nových povolaní a v úprave viazaných živností.
K bodu 107
Legislatívno-technická úprava nadväzujúca na zmeny v úprave uznávania dokladov.
K čl. XI(zákon č. 310/1992 Zb.)
K bodom 1 a 2
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
14
K čl. XII(zákon NR SR č. 182/1993 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Vo väzbe na zmeny v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy sa novo vymedzuje predmet a rozsah právnej úpravy zákona. Ide o pozitívne vymedzenie zákona ako komplexnej úpravy práv a povinností súvisiacich s vlastníctvom bytov a nebytových priestorov. Zákon o vlastníctve bytov upravuje niekoľko skupín právnych vzťahov. Vlastníctvo bytov a nebytových priestorov tvorí základnú skupinu právnych vzťahov. Ďalšia skupina vzťahov vychádza z regulácie práv a povinností vo vzťahu ku správe domov. Úprava práv a povinností vlastníkov bytov a nebytových priestorov pozostáva nielen z ich vzájomných vzťahov, ale aj zo vzťahov s tretími osobami. Súčasťou zákona sú aj podmienky, pri ktorých je možné nadobudnúť vlastníctvo k bytom a nebytovým priestorom. Negatívne sa vymedzuje, že do pôsobnosti zákona o vlastníctve bytov nepatria bytové domy s jedným bytom.
Navrhuje sa aj úprava pojmov v predmetnom zákone, a to nielen na účely zosúladenia, ale aj zachovania osobitností potrebných pre fungovanie právnej úpravy vlastníctva bytov a nebytových priestorov. Uvedené definície vychádzajú z technického opisu, ekonomických a aplikačných skúseností a platia výlučne na účely tejto právnej úpravy.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v § 2.
K bodom 4 až 8
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou, úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v § 2.
K bodu 9
Tento zákon sa s výnimkou § 29 a 29a ods. 1 aplikuje aj na nebytové domy, v ktorých sú byty a nebytové priestory vo vlastníctve alebo spoluvlastníctve jednotlivých vlastníkov a zároveň spoločné časti a spoločné zariadenia sú v podielovom spoluvlastníctve týchto vlastníkov bytov a nebytových priestorov. Na správcu nebytového domu sa na rozdiel od správcu bytovej budovy nevzťahuje zákon č. 246/2015 Z.z. o správcoch bytových domov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov.
K čl. XIII(zákon NR SR č. 278/1993 Z. z.)
K bodu 1
Z dôvodu odlišnej koncepcie nového zákona o výstavbe je nutné v zákone o správe majetku štátu používané pojmy špecifikované len odkazom na doteraz platné stavebné predpisy, novo definovať v zákone o správe majetku štátu.
K bodom 2 a 4
Ide o legislatívno-technickú úpravu textu súvisiacu s novou definíciou pojmu priľahlý pozemok. Takisto sa dopĺňa ďalšia podmienka, ktorá oprávňuje vlastníka stavby nadobudnúť touto stavbou zastavaný pozemok vo vlastníctve štátu mimo súťaže, prípadne aj priľahlého pozemku. Navrhuje sa, aby v tomto prípade stavba spĺňala nielen definičné znaky stavby ustanovené v § 2 ods. 2 písm. a), ale jej pôdorys musí dosahovať výmeru aspoň 15 m2.
15
K bodom 3, 5 a 6
Legislatívno-technická úprava.
K bodu 7 a 8
Návrhom zákona sa zakotvujú podmienky, za akých možno pozemok vo vlastníctve štátu rozdeliť do menších celkov. Pri delení pozemku musí správca brať do úvahy využiteľnosť jednotlivých rozdelených alebo oddelených pozemkov a ekonomickú výhodnosť tohto delenia pre štát. Využiteľnosť pozemku štátu, ktoré ostáva vo vlastníctve štátu, nemôže byť zhoršená oproti využiteľnosti pôvodného pozemku. Ani hodnota pozemku, ktorý ostáva štátu, sa delením nemôže znížiť oproti hodnote pôvodného pozemku pred delením. Z tohto dôvodu sa prípustnosť delenia pozemkov štátu nebude (oproti terajšiemu stavu) posudzovať len v prípade predaja pozemkov do 200 m2, ale vždy pri každom delení pozemku štátu do menších celkov, t. j. bez ohľadu na jeho výmeru.
K bodom 9 a 10
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 11
Ide o legislatívno-technickú úpravu textu zákona súvisiacu s definovaním stavby s pôdorysom najmenej 15 m2, ktorej vlastníctvo oprávňuje jej vlastníka nadobudnúť stavbou zastavaný pozemok štátu mimo súťaže a bez súhlasu Ministerstva financií Slovenskej republiky.
K bodu 12
Ide o legislatívno-technickú úpravu textu súvisiacu s novou definíciou pojmu priľahlý pozemok. Zároveň sa z dôvodu jednoznačnosti navrhuje, aby bol správca povinný spoločne s celou dočasne prebytočnou stavbou ponúknuť do nájmu aj dočasne prebytočný priľahlý pozemok.
K bodu 13
Legislatívno-technická úprava.
K bodu 14
Navrhovaným ustanovením sa taxatívne upravujú možné prípady prenájmu dočasne prebytočného nehnuteľného majetku štátu bez nutnosti vykonať ponuku v registri ponúkaného majetku štátu, avšak za trhové nájomné. Ide o výnimku zo súťažného nakladania s majetkom štátu, preto výpočet možných prípadov je limitovaný.
Naďalej sa umožňuje prenájom pozemku vo vlastníctve štátu zastavaného stavbou definovanej v § 2 ods. 2 písm. a) návrhu zákona jej vlastníkovi (spoluvlastníkovi), ak jej pôdorys má najmenej 15 m2.
Z dôvodu navrhovanej úpravy § 13a zákona o správe majetku štátu sa rozširuje možnosť priameho prenájmu majetku štátu na potreby zariadenia staveniska, ale za trhové nájomné.
K bodu 15
16
Navrhovaným ustanovením sa umožňuje prenájom dočasne prebytočného nehnuteľného majetku štátu cudziemu štátu bez nutnosti vykonať ponuku v registri ponúkaného majetku štátu a bez nutnosti dohodnúť trhové nájomné. Tým sa zjednotí prístup pri predaji a nájme majetku štátu cudziemu štátu na potreby jeho diplomatického zastúpenia. Nepôjde o povinnosť správcov, ale ak dôjde ku konsenzu medzi zmluvnými stranami o reálnych podmienkach prenájmu, správca bude oprávnený v zjednodušenom režime uzavrieť nájomnú zmluvu.
K bodom 16 a 17
Oproti doterajšej právnej úprave návrh zákona obsahuje tieto zmeny:
Okrem vymedzených inžinierskych stavieb možno stavby, dočasné stavby alebo zariadenia definované v § 13a ods. 1 návrhu zákona realizovať na majetku štátu len na základe nájomnej zmluvy uzavretej podľa § 13 zákona o správe majetku štátu.
Vzhľadom na skutočnosť, že inštitút zriadenia zariadenia staveniska môže reálne využiť len vlastník susediacich nehnuteľností, nájomnú zmluvu je možno uzavrieť bez ponuky v registri ponúkaného majetku štátu, ale za trhové nájomné. Aj nájom nehnuteľného majetku štátu z dôvodu stavby pre potreby diplomatického zastúpenia cudzieho štátu je možno realizovať bez vykonania ponuky v registri ponúkaného majetku štátu, ale za nižšie než trhové nájomné. V takomto prípade však musí Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky potvrdiť, že Slovenská republika požíva rovnaké výhody na území daného cudzieho štátu, a tiež, že stavba bude slúžiť na potreby diplomatického zastúpenia cudzieho štátu.
V ostatných prípadoch možno nehnuteľný majetok štátu prenajať len po ponuke v registri ponúkaného majetku štátu záujemcovi, ktorý ponúkne najvyššie trhové nájomné.
Na platnosť týchto nájomných zmlúv sa s poukazom na § 13 ods. 9 zákona o správe majetku štátu vyžaduje súhlas Ministerstva financií Slovenskej republiky.
Taxatívne vymedzené inžinierske stavby možno realizovať na nehnuteľnom majetku štátu len na základe zmluvného vecného bremena, prípadne na základe zákonného vecného bremena podľa osobitných predpisov, napr. podľa § 10 zákona č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov, § 11 zákona č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, § 21 zákona č. 452/2021 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov.
Na rozdiel od občianskoprávnej úpravy, ktorá je založená na definovaní povinností povinného z vecného bremena, návrh zákona vychádza z pozitívneho vymedzenia oprávnení pre oprávneného z vecného bremena. Vecné bremeno podľa tohto zákona je správca oprávnený na nehnuteľnom majetku štátu zriadiť len v nevyhnutnom rozsahu, to znamená len vtedy, ak zamýšľaný účel zmluvy nemôže oprávnený z vecného bremena dosiahnuť inak.
Správca majetku štátu môže vecným bremenom umožniť zriadenie, prevádzku, opravu a údržbu inžinierskej stavby uvedenej v odseku 1 písm. d) v prospech oprávneného z vecného bremena. Ak inžinierska stavba nie je na hranici pozemku, zmluvou o zriadení vecného bremena možno dohodnúť aj vstup na majetok štátu dotknutý týmto vecným bremenom.
Peší prechod cez nehnuteľný majetok štátu je možné zmluvne dohodnúť z dôvodu zabezpečenia nevyhnutného prístupu vlastníka k jeho stavbe alebo k jeho pozemku; zriadenie takejto ťarchy na nehnuteľnom majetku štátu je možné len vtedy, ak vlastník stavby alebo pozemku nemá možnosť iného prístupu k svojej nehnuteľnosti. Stavba vlastníka však musí spĺňať definičné znaky uvedené v § 2 ods. 2 písm. a) návrhu zákona.
Správca môže zmluvne dohodnúť aj prejazd motorovými alebo inými vozidlami z dôvodu
17
zabezpečenia nevyhnutného prístupu vlastníka k jeho stavbe alebo k jeho pozemku. Podmienkou práva prejazdu je vybudovaná pozemná komunikácia na pozemku štátu. Taktiež platí, že zriadenie takejto ťarchy na nehnuteľnom majetku štátu je možné len vtedy, ak vlastník stavby alebo pozemku nemá iný možný prístup k svojej nehnuteľnosti a stavba vlastníka spĺňa definičné znaky uvedené v § 2 ods. 2 písm. a) návrhu zákona.
Návrh zákona výslovne zakazuje zriadenie pozemnej komunikácie podľa § 1 ods. 2 zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov, pretože pozemná komunikácia de facto neobmedzuje, ale priamo vylučuje výkon vlastníckych práv. Návrh zákona takisto zakazuje zriadenie akejkoľvek inej líniovej stavby, ktorá nie je uvedená v § 13a ods. 1 písm. d) návrhu zákona.
Na platnosť zmlúv o zriadení vecného bremena uzavretých od účinnosti zákona sa z dôvodu zjednotenia postupov pri posudzovaní splnenia zákonných podmienok bude vyžadovať súhlas Ministerstva financií Slovenskej republiky,
Navrhujú sa tieto druhy odplaty za zriadenie vecného bremena alebo za zásahy do výkonu vlastníckych práv štátu:
1. Odplata za zriadenie vecného bremena
Odplatu za zriadenie vecného bremena musí správca dohodnúť aspoň vo výške znalcom stanovej hodnoty práv a závad podľa vyhlášky MS SR č. 492/2004 Z. z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku v znení neskorších predpisov, ak nejde o bezodplatné zriadenie vecného bremena medzi správcami majetku podľa tohto zákona. Bezodplatné vecné bremeno nemožno zriadiť v prospech štátnych podnikov, pretože štátne podniky nie sú správcami podľa tohto zákona.
Hodnota práv a závad sa určuje za výmeru, v ktorej je správca obmedzený pri užívaní nehnuteľnosti štátu, preto zmluva o zriadení vecného bremena by mala, okrem dohodnutej odplaty za zriadenie vecného bremena, obsahovať aj výmeru dotknutej časti majetku štátu. Návrh zákona neupravuje splatnosť odplaty za zriadenie vecného bremena, ale z hľadiska hospodárnosti je vhodné ju dohodnúť ešte pred podaním návrhu na vklad vecného bremena do katastra nehnuteľnosti.
2. Odplata za obmedzenie obvyklého užívania nehnuteľného majetku štátu
Vznik nároku na odplatu za obmedzenie obvyklého užívania nehnuteľného majetku štátu vyplýva obvykle z pozemných prác oprávneného z vecného bremena alebo iného obmedzenia pri obvyklom užívaní nehnuteľného majetku štátu. Výšku výšku odplatu nemožno vopred určiť, a teda ani vopred v zmluve o zriadení vecného bremena dohodnúť. Preto návrh zákona neupravuje spôsob určenia výšky takejto odplaty, ale ponecháva na zmluvných stranách, aby sa na jej výške dohodli. Zmluvné strany by sa mali vopred dohodnúť na spôsobe určenia výšky takejto odplaty, napr. znaleckým posudkom, určením fixnej sumy za každý deň obmedzeného užívania nehnuteľného majetku štátu jeho správcom a pod.
3. Náhrada škody
Ak v príčinnej súvislosti medzi existenciou vecného bremena a zhoršeným stavom dotknutej nehnuteľnosti štátu vznikne škoda a oprávnený z vecného bremena nevráti nehnuteľný majetok štátu do pôvodného stavu, vrátane porastov, má štát zastúpený správcom nárok na náhradu škody. Podmienky uplatňovania a výšky náhrady škody sa riadia občianskoprávnymi predpismi.
Návrh zákona výslovne ustanovuje oprávnenie správcu odstúpiť od zmluvy o zriadení vecného bremena, ak v dôsledku vykonávaných zmien hrozí na nehnuteľnom majetku štátu
18
značná škoda. Od odstúpenia od zmluvy o zriadení vecného bremena je potrebné odlíšiť zánik vecného bremena podľa § 151p Občianskeho zákonníka.
Zmluva o zriadení vecného bremena uzavretá podľa zákona o správe majetku štátu by, okrem všeobecných náležitostí (označenie zmlúv strán a pod.), mala obsahovať aj
a) obsah vecného bremena (napr. zriadenie a prevádzkovanie plynovodnej prípojky),
b) rozsah vecného bremena (v m2),
c) trvanie vecného bremena (na dobu určitú alebo neurčitú), pričom platí, že vecné bremeno za účelom zriadenia a prevádzkovania rozvodov tepla a teplej úžitkovej vody, vrátane zariadenia na výrobu tepla a teplej úžitkovej vody alebo ich kombinácie, možno zriadiť do dňa ukončenia ich prevádzky, najviac na dobu 10 rokov,
d) druh vecného bremena, ktoré je zriaďované buď v prospech vlastníctva veci (in rem) alebo v prospech osoby (in personam),
e) hodnotu práv a závad,
f) výšku dohodnutej odplaty (najmenej vo výške hodnoty práv a závad), ak nejde o bezodplatné zriadenie vecného bremena,
g) splatnosť dohodnutej odplaty (najneskôr pred podaním návrhu na vklad vecného bremena do katastra).
Obmedzenie trvania doby vecného bremena sa týka výlučne rozvodov tepla a teplej úžitkovej vody, vrátane zariadenia na výrobu tepla a teplej úžitkovej vody alebo ich kombinácie, ak sa tieto zriaďujú na stavbách štátu.
K čl. XIV(zákon NR SR č. 42/1994 Z. z.)
K bodom 1 až 6
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 7 a 9
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 8
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. XV(zákon NR SR č. 145/1995 Z. z.)
K bodom 1 a 2
V nadväznosti na zmeny v oslobodení od poplatkov sa navrhuje vykonať úpravy v § 4.
K bodu 3
Navrhujú sa prechodné ustanovenia k spoplatneniu úkonov a konaní, ktoré budú v zmysle prechodných ustanovení zákona o územnom plánovaní a zákona o výstavbe dokončené podľa doterajších predpisov.
Vzhľadom na to, že činnosti budovania a takpovediac nábehu informačného systému územného plánovania a výstavby budú vyžadovať zvýšenú potrebu financovania
19
z prostriedkov štátneho rozpočtu navrhuje sa, aby časť týchto prostriedkov bola pokrytá priamo príjmami zo „stavebných“ poplatkov, a to v čase prvých šiestich rokov od zriadenia tohto informačného systému.
K bodom 4 a 5
Navrhujú sa upraviť správne poplatky vo väzbe na nové procesné inštitúty konania vo výstavbe, pričom sadzby poplatkov sa navrhuje diferencovať vo väzbe na kategorizáciu stavieb. Zároveň je snaha rozložiť sumu poplatku v čase samotnej výstavby tak, aby sa väčšia časť poplatku platila až za kolaudáciu stavby a ekonomika výstavby bola menej zaťažená.
K čl. XVI(zákon NR SR č. 162/1995 Z. z.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby, ktorého údaje by mali mať referenčnú povahu a mali by sa poskytovať (aj) na účely konaní podľa zákona o katastri nehnuteľností, s cieľom najmä podporovať automatizáciu procesov zápisu stavieb.
K bodom 2 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 6 a 7
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K čl. XVII(zákon NR SR č. 180/1995 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XVIII(zákon NR SR č. 215/1995 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 2 a 3
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby, ktorého súčasťou je aj register stavieb a ktoré by mali mať referenčnú povahu a mali by sa poskytovať (aj) na účely geodézie a kartografie.
K bodom 4 a 5
V nadväznosti na úpravu registra stavieb v informačnom systéme územného plánovania a výstavby sa navrhuje tento register vypustiť v rámci úpravy informačného systému geodézie, kartografie a katastra a upraviť len spôsob poskytovania údajov z tohto registra.
K čl. XIX(zákon NR SR č. 129/1996 Z. z.)
20
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe.
K bodom 3 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XX(zákon č. 64/1997 Z. z.)
K bodom 1 až 4
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXI(zákon č. 281/1997 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe.
K čl. XXII(zákon č. 143/1998 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 2 až 5
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy a zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 6 a 7
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 8 a 9
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodu 10
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 11
Prechodné ustanovenie sa navrhuje z dôvodu zmeny v úprave špeciálnych stavebných úradov a s tým súvisiacou delimitáciou.
21
K čl. XXIII(zákon č. 144/1998 Z. z.)
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. XXIV(zákon č. 254/1998 Z. z.)
K bodom 1 až 9
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXV(zákon č. 298/1999 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. XXVI(zákon č. 136/2000 Z. z.)
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. XXVII(zákon č. 338/2000 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 3 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXVIII(zákon č. 302/2001 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná vykonanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania a konania vo výstavbe.
K čl. XXIX(zákon č. 314/2001 Z. z.)
K bodom 1 až 7
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXX(zákon č. 49/2002 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
22
K bodom 4 až 6
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 7 až 9
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXXI(zákon č. 319/2002 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K čl. XXXII(zákon č. 503/2003 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXXIII(zákon č. 220/2004 Z. z.)
K bodom 1 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 6 až 8
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXXIV(zákon č. 541/2004 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 3
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 4 až 10
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 11
23
Zmena sa navrhuje z dôvodu nevyhnutnosti plne elektronickej komunikácie vo veciach konania vo výstavbe a používania informačného systému územného plánovania a výstavby.
K bodu 12
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXXV(zákon č. 582/2004 Z. z.)
K bodu 1
Navrhuje sa legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zároveň sa spresňuje definícia stavebného pozemku, aby nedochádzalo k aplikačným nezrovnalostiam.
V odseku 5 sa navrhuje negatívne vymedzenie stavebného pozemku na účely dane z nehnuteľností. Za stavebný pozemok sa nebude považovať pozemok, na ktorom sa realizuje drobná stavba, zmena stavby, prístavba alebo nadstavba. Ak rozhodnutie o povolení stavby stratí platnosť a zároveň sa nezačali stavebné práce na pozemku, taký pozemok tiež nebude stavebným ďalej pozemkom a zaradí sa na účely dane z pozemkov podľa evidencie v katastri nehnuteľností. Ak v rozhodnutí o povolení stavby bude uvedený aj pozemok (parcela) vo vlastníctve inej osoby ako osoby stavebníka a na tomto pozemku budú realizované len inžinierske stavby, pozemok sa na účely dane z nehnuteľností nebude považovať za stavebný pozemok.
K bodu 2
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 3
Navrhuje sa spresniť definícia stavby na bývanie v súvislosti so zmenou pojmov v novoprijatom zákone o výstavbe. Za stavbu na bývanie sa bude považovať bytová budova, v ktorej je viac ako polovica podlahovej plochy všetkých podlaží určená a vhodná na trvalé bývanie a takou stavbou bude aj rodinný dom určený na trvalé bývanie, ktorý má najviac tri byty. Aby neboli bytové budovy s najviac troma bytmi a rodinné domy s najviac troma bytmi zdaňované v režime dane z bytov, ustanovuje sa lex specialis podmienka zdanenia stavieb na bývanie s najviac troma bytmi priamo v zákone o miestnych daniach. Navrhovaným doplnením sa zabezpečí, že všetky bytové budovy s najviac troma bytmi a rodinné domy s najviac troma bytmi budú zdanené ako stavba na bývanie a bytové budovy s najmenej štyrmi bytmi budú zdanené v režime dane z bytov a nebytových priestorov.
K bodom 4 a 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodu 6
Navrhuje sa doplniť, že nebytový priestor využívaný na bývanie sa bude považovať za byt, a teda pri výpočte dane z bytov za takýto nebytový priestor alebo jeho časť sa použije sadzba dane z bytov. Týmto sa rieši zdanenie rôznych apartmánov a apartmánových bytov slúžiacich na trvalé bývanie tým, že sa jednoznačne zdania ako byty.
K bodom 7 až 9
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
24
K bodu 10
Ide o prechodné ustanovenie, podľa ktorého sa v prípade vzniku daňových povinností, poplatkovej povinnosti a oznamovacej povinnosti do 31. decembra 2024 bude postupovať podľa predpisov platných do 31. marca 2024.
K čl. XXXVI(zákon č. 657/2004 Z. z.)
K bodom 1 až 4
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 5 a 6
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 7 a 8
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 9
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K čl. XXXVII(zákon č. 326/2005 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 3 až 11
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 12 a 13
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodom 14 až 19
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zmenami v procesoch územného plánovania.
K čl. XXXVIII(zákon č. 538/2005 Z. z.)
25
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 3 a 4
Legislatívno-technické úpravy vyvolané zmenou v § 15.
K bodom 5 až 10
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K čl. XXXIX(zákon č. 555/2005 Z. z.)
K bodom 1 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XL(zákon č. 39/2007 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K čl. XLI(zákon č. 218/2007 Z. z.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K čl. XLII(zákon č. 355/2007 Z. z.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 2
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 3 až 9
26
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 10 a 11
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XLIII(zákon č. 669/2007 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 4 až 25
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe.
K čl. XLIV(zákon č. 448/2008 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XLV(zákon č. 66/2009 Z. z.)
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou
K čl. XLVI(zákon č. 274/2009 Z. z.)
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XLVII(zákon č. 513/2009 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou
K bodom 2 až 6
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 7 a 9
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 8, 10 a 11
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
27
K bodom 12 až 17
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 18 až 23
Úprava nadväzujúca na zmenu v úprave špeciálnych stavebných úradov a vyvolaná tiež zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 24
Prechodné ustanovenie sa navrhuje z dôvodu zmeny v úprave špeciálnych stavebných úradov a s tým súvisiacou delimitáciou.
K bodu 25
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XLVIII(zákon č. 131/2010 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania
K čl. XLIX(zákon č. 251/2012 Z. z.)
K bodom 1 až 6
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 7 až 10
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 11 a 13
V nadväznosti na ustanovenie kompetencie koordinácie činnosti v oblasti transeurópskej energetickej infraštruktúry vo výstavbe medzi oprávnenia Úradu pre územné plánovanie a výstavbu Slovenskej republiky podľa zákona o výstavbe sa navrhuje reflektovať túto úpravu v kompetenciách Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky a nadväzne upraviť štandardné delimitačné ustanovenie s týmto prechodom súvisiace.
K bodu 12
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K bodu 14
28
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. L(zákon č. 125/2015 Z. z.)
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne a digitálneho obrazu Slovenskej republiky.
K čl. LI(zákon č. 282/2015 Z. z.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodom 2 až 6
Úprava vyvolaná zmenou v organizácii stavebných úradov a v príslušnosti orgánu, ktorý vedie vyvlastňovacie konanie.
K bodom 7 až 10
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania a legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. LII(zákon č. 447/2015 Z. z.)
K bodu 1
V súvislosti so zmenou pojmov v právnych predpisoch upravujúcich výstavbu (zákon o výstavbe) je potrebné zmeniť predmet miestneho poplatku za rozvoj. „Právoplatné stavebné povolenie“ sa nahrádza pojmom „právoplatné rozhodnutie o povolení stavby“ (následne sú identické zmeny vo všetkých tvaroch aj ďalej v celom zákone), pojem „zmena stavby pred dokončením“ v novom zákone o výstavbe nie je, pretože aj k zmene nedokončenej stavby sa vždy vydáva nové „rozhodnutie o povolení stavby“. Adekvátna trvalá náhrada pojmu „dodatočné povolenie stavby“ v novom zákone o výstavbe nie je s výnimkou prechodného ustanovenia, ktorým je možné dodatočne legalizovať stavby pred účinnosťou zákona o výstavbe. Z tohto dôvodu je potrebné definovať v predmete poplatku aj stavby, na ktoré bolo vydané osvedčenie o spôsobilosti stavby na prevádzku. Ohlásené stavby zo zákona o výstavbe môžu byť len drobné stavby do 25 m2, preto je vznik poplatkovej povinnosti po účinnosti zákona o výstavbe k týmto stavbám vzhľadom na „odpočítateľnú položku“ 60 m2 zo základu poplatku irelevantný.
K bodu 2
Naďalej platí, že predmetom poplatku za rozvoj je len stavba, ktorej uskutočnením vznikne nová alebo ďalšia podlahová plocha. Preto pre vylúčenie pochybností existujúca skolaudovaná stavba, ktorá prechádza stavebnými úpravami, zmenou účelu využitia stavby, rekonštrukciou, údržbou, nadstavením alebo pristavením časti stavby je predmetom poplatku vždy len v takom rozsahu, kde sa posúdi rozdiel vo finálnej podlahovej ploche nadzemnej časti stavby po realizácii stavebnej činnosti a pred ňou. Predmetom poplatku je len kladný rozdiel v podlahovej ploche nadzemnej časti stavby, pokiaľ § 6 ods. 8 a § 16 ods. 4 neustanovujú inak (ide o špeciálny režim k zníženiu podlahovej plochy počas realizácie stavby, kde konečná výška poplatkovej povinnosti má po zohľadnení zmien na stavbe byť v sume zodpovedajúcej konečnej podlahovej ploche nadzemnej časti realizovanej stavby).
29
K bodom 3 až 6
Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvisiacu so zmenou pojmov v novom zákone o výstavbe. Pojem „bytový dom“ sa nahrádza pojmom „bytová budova“. Pojem „stavebné povolenie“ sa nahrádzajú pojmom „rozhodnutie o povolení stavby“ a pojem „rozhodnutie o dodatočnom povolení stavby“ sa nahrádza pojmom „osvedčenie o spôsobilosti nepovolenej stavby“. Adekvátna trvalá náhrada pojmu „dodatočné povolenie stavby“ v novom zákone o výstavbe nie je a pojem „ohlásenej stavby“ už nie je kvôli „odpočítateľnej položke“ potrebný (viď bod 1). Ďalej sa pojem „realizácia stavby“ nahrádza pojmom „uskutočňovanie stavebných prác“.
K bodom 7 a 8
V súvislosti s novou úpravou podľa zákona o výstavbe ak ide o stavebné práce na jednoduchej stavbe, rozhodnutie o povolení stavby je zároveň overením projektu stavby. Z dôvodu zachovania princípu minimalizácie administratívnej náročnosti sa pri jednoduchej stavbe nebude vyžadovať potvrdenie výmery podlahovej plochy nadzemnej časti stavby projektantom stavby. Zároveň sa spojili ods. 3 a 4 z dôvodu nadbytočnosti a upresneniu, aby nedochádzalo opätovnej výzve zo strany obce. Po novom sa navrhuje možnosť vyrubenia poplatku podľa pomôcok, ak poplatník nesplní výzvu správcu dane podľa § 4 ods. 3.
K bodom 9 až 11
Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvisiacu so zmenou pojmu „stavebné povolenie“ sa nahrádzajú pojmom „rozhodnutie o povolení stavby“ a pojem „rozhodnutie o dodatočnom povolení stavby“ sa nahrádza pojmom „osvedčenie o spôsobilosti nepovolenej stavby“. Pre upresnenie sa dopĺňa postup ak sa poplatníci dohodnú na inom ako rovnakom pomere.
K bodu 12
V súvislosti s výpočtom poplatku za rozvoj pri právoplatnom rozhodnutí o povolení stavby k stavbe, ktorá už bola predtým povolená skorším rozhodnutím o povolení stavby sa v ods. 8 ustanovuje postup stanovenia základu poplatku pri zvýšení podlahovej plochy nadzemného časti stavby a v ods. 9 postup stanovenia základu poplatku ak sa zníži podlahová plocha a vznikne záporný rozdiel výmer nadzemnej časti podlahovej plochy. Pri znížení podlahovej plochy je základom poplatku záporný rozdiel podlahovej plochy. V oboch prípadoch sa zníženie základu poplatku o 60 m2 nepoužije (viď § 8 ods. 4 v novom znení), pretože „odpočítateľná položka“ sa už použila na prvé rozhodnutie o povolení stavby. Slovným spojením „skorším rozhodnutím o povolení stavby“ sa myslí situácia, ak pred vydaním posudzovaného rozhodnutia o povolení stavby (z titulu ktorého vznikla poplatková povinnosť) bolo predtým na tú istú stavbu vydané jedno alebo viac skorších rozhodnutí o povolení stavby. V nadväznosti na ustanovenie § 3 ods. 2 sa vždy posudzuje čistá nová alebo ďalšia podlahová plocha, ktorá pribudla a v ponímaní ods. 9 podlahová plocha, ktorá ubudla. Ide o presun a úpravu pôvodného § 8 ods. 5 a 6, ktoré vecne súvisia s určením základu poplatku v § 6.
K bodu 13
Poznámka pod čiarou k odkazu 11 už nie je potrebná, keďže odkaz 3d) sa vzťahuje aj na pojem stavby na bývanie.
K bodu 14
30
Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvisiacu so zmenou pojmu „stavebné povolenie“ sa nahrádzajú pojmom „rozhodnutie o povolení stavby“ a pojem „rozhodnutie o dodatočnom povolení stavby“ sa nahrádza pojmom „osvedčenie o spôsobilosti nepovolenej stavby“.
K bodom 15 a 16
V súvislosti s presunom pôvodných ods. 5 a 6 do § 6, sa v § 8 ods. 4 určuje, že v oboch prípadoch podľa § 6 ods. 8 alebo 9 sa zníženie základu poplatku o 60 m2 už nepoužije, pretože „odpočítateľná položka“ sa už použila na prvé rozhodnutie o povolení stavby.
K bodu 17
V súvislosti so zmenou postupu pri zmenách nedokončenej stavby, keďže k zmene nedokončenej stavby sa vždy vydáva nové „rozhodnutie o povolení stavby“, už nebude potrebné novým rozhodnutím rušiť pôvodné rozhodnutie a nebude dochádzať k započítavaniu už vyrubeného poplatku. Rozhodnutie o vyrubení sa vydá samostatne a zvlášť ku každému rozhodnutiu o povolení stavby.
K bodu 18
Z dôvodu zníženia administratívneho zaťaženia a neefektivity vyrubovania poplatku nižšieho ako sú jeho administratívne náklady na vyrubenie.
K bodu 19
Z dôvodu úpravy § 9 ods. 2 zákona je potrebné upraviť aj § 10 ods. 3 zákona. Už nebude dochádzať k novovyrubovaniu poplatku a ani k zníženiu vyrubeného poplatku za rozvoj.
K bodu 20
Z dôvodu aplikačných nezrovnalostí v praxi sa spresňuje pojem „školského“ a rozširuje sa aj o pojem „školy“ v širšom zmysle.
K bodu 21
Navrhuje sa znenie prechodných ustanovení, ktorých cieľom je stanovenie postupu pri určení poplatkovej povinnosti k stavbám, ktorým poplatková povinnosť:
-vznikla pred účinnosťou novely zákona o miestnom poplatku za rozvoj,
-vznikla po účinnosti „nového“ zákona o výstavbe a novely zákona o miestnom poplatku za rozvoj, ale povolená bola podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku, čiže podľa „starého“ stavebného zákona,
-vznikla z dôvodu zmeny nedokončenej stavby na základe právoplatného rozhodnutia o povolení stavby podľa „nového“ zákona o výstavbe, avšak rozostavaná bola na základe „starého“ stavebného zákona.
K bodu 22
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. LIII(zákon č. 87/2018 Z. z.)
K bodu 1
31
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 2 až 4
Úprava vyvolaná zmenou v organizácii stavebných úradov a zmenou v kompetenciách ministerstva dopravy a nového úradu pre územné plánovanie a výstavbu.
K bodom 5 až 7
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 8 až 10
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. LIV(zákon č. 112/2018 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. LV(zákon č. 452/2021 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodu 4
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 5 až 14
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodu 15
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K bodom 16 až 18
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. LVI(zákon č. 200/2022 Z. z.)
K bodom 1 až 4
32
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 5
Legislatívno-technická úprava nadväzujúca na zmeny v zákone SNR č. 138/1992 Zb.
K bodu 6
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 7
Navrhuje sa explicitne vyjadriť vzťah medzi všeobecne záväznými nariadeniami, ktorými sa územnoplánovacia dokumentácia schvaľuje a vydáva a požiadavkami podľa tohto zákona a predpisov vydaných na jeho vykonanie. Keďže cieľom jednotne ustanoviť pravidlá pre územnoplánovaciu dokumentáciu, jej obsah a spracovanie a tieto sú ustanovené vykonávacími predpismi, je s ohľadom na zákon o obecnom zriadení vhodné ustanoviť, že jednotlivé všeobecne záväzné nariadenia s nimi nesmú byť v rozpore. Úprava § 39 ods. 2 tým nie je dotknutá, čo znamená, že osobitné úpravy vo všeobecne záväzných nariadeniach týchto miest, v rozsahu § 39 ods. 12, sú možné a v súlade s § 18 ods. 1.
K bodu 8
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 9
Vzhľadom na osobitné postavenie hlavného mesta sa navrhuje, aby príslušný orgán na vydanie záväzného stanoviska mohol ustanoviť aj zákon o hlavnom meste. Cieľom je poskytnúť samospráve hlavného mesta priestor na úpravu, ktorá najlepšie reflektuje rozdelenie úloh medzi mesto a mestské časti.
K bodu 10
Z dôvodu potreby viacerých spresňujúcich úprav sa navrhuje ustanoviť § 25 v novom znení. Podstatnou vecnou úpravou je zavedenie inštitútu digitálneho obrazu Slovenskej republiky, ktorý bude predstavovať svojho druhu referenčnú databázu údajov o povrchu Slovenskej republiky a objektov na ňom sa nachádzajúcich. Povinné použitie týchto údajov sa ustanovuje vo vzťahu k ostatným systémom, ktoré tieto údaje evidujú, či vo svojej činnosti používajú. Cieľom je zabezpečiť, aby údaje v hodnotách ako sú zaznamenané v digitálnom obraze Slovenskej republiky boli používané jednotne pri činnostiach v územnom plánovaní a výstavbe a v širšom kontexte aj pri činnostiach evidencie objektov a javov na povrchu Slovenskej republiky.
Vzhľadom na potenciál, ktorý nový informačný systém územného plánovania a výstavby ponúka sa tiež navrhuje, aby mohol poskytovať elektronické služby, ktoré sú založené na využití jeho komplexnej a jedinečnej povahy. Navrhuje sa tiež, aby prednostný účel takto poskytovaných služieb bol v zákone priamo vyjadrený a sledoval vedeckú, výskumnú alebo analytickú činnosť, s presahom do rozvoja digitálnej ekonomiky. Inak povedané, aby tieto služby boli poskytované tak, aby aspoň jedným z efektov bola aj podpora súvisiaceho ekosystému a možnosť stavať na činnosti informačného systému územného plánovania
33
a výstavby nadstavbu služieb zo strany súkromného sektora.
K bodu 11
Navrhuje sa spresniť ustanovenie o použití podkladu, ktorý bol získaný na základe dohody s inou osobou, ako územnoplánovacieho podkladu. V záujme udržania štandardu spracovania týchto podkladov sa vyžaduje, aby boli spracované aj v tomto prípade kvalifikovaným spracovateľom podľa zákona a aj spôsobom, ktorý zákon a jeho vykonávacie predpisy vyžadujú. Inak povedané, proces spracovania bude mať rovnaké nároky na kvalitu spracovateľa a výstupu, či už ho vykonáva orgán územného plánovania, alebo externý subjekt.
K bodom 12 až 15
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 16
Vzhľadom na to, že množstvo elektronických dokumentov bude prístupných prostredníctvom informačného systému územného plánovania a výstavby navrhuje sa, aby pri doručovaní takýchto dokumentov neboli doručované priamo dokumenty, ale len odkazy na miesto ich sprístupnenia v informačnom systéme. Dôvod je aj praktický, častokrát ide o objemom veľké súbory, čo jednak zahlcuje kapacitu elektronickej schránky a častokrát aj naráža na kapacitu samotnej elektronickej správy.
K bodu 17
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 18
Navrhuje sa v procese obstarávania zmien a doplnkov územnoplánovacej dokumentácie zohľadniť aj procesné požiadavky § 29 ods. 1 písm. a) až c), a to na účely skvalitnenia celého procesu.
K bodu 19
Navrhuje sa úprava v spôsobe poskytovania údajov a prístupu k údajom zo strany správcu informačného systému územného plánovania a výstavby. Zachováva sa princíp prístupu k všetkým údajom ktoré sú pre činnosť územného plánovania a výstavby nevyhnutné, pričom sa zároveň upúšťa od výpočtu rozsahu údajov, ktoré je možné poskytnúť, keďže výpočet nie je schopný reflektovať dynamiku zmien a vývoja rôznych zdrojov údajov.
Navrhuje sa na úrovni zákona explicitne upraviť najmä poskytovanie údajov v predpísanej štruktúre a elektronicky, poskytovanie metadát k údajom, úpravu spôsobu uzatvárania dohôd o zabezpečení poskytovania údajov a vyjadrenie vzťahu ku kategóriám údajov, ktoré sú chránené podľa osobitných predpisov.
Poskytovanie údajov by malo prebiehať prioritne v elektronickej podobe, definovanej štruktúre a automatizovaným spôsobom, a to najmä v prípadoch, ak ide o zdroj údajov, ktorý poskytuje údaje prostredníctvom modulu procesnej integrácie a integrácie údajov podľa zákona o e-Governmente. Predmetný zákon obsahuje úpravu tohto modulu, ako aj jeho fungovania, vrátane riadenia prístupu k údajom a ich poskytovanie elektronicky a nepretržitým spôsobom prístupu.
34
Samotný inštitút dohody o zabezpečení poskytovania údajov nie je koncipovaný ako podmienka na ich poskytovanie, ale ako svojho druhu realizačná dohoda, ktorá má definovať technické podrobnosti poskytovania, pričom samotný právny nárok bude upravený na úrovni zákona. Preto ani neuzavretie dohody nie je dôvodom na neplnenie povinnosti poskytovať údaje z týchto zdrojov.
K bodom 20 až 22
Navrhuje sa spresniť splnomocňovacie ustanovenia.
K čl. LVII(zákon č. 201/2022 Z. z.)
K bodu 1
V nadväznosti na požiadavku Úradu jadrového dozoru sa navrhuje vypustiť obmedzenie rozsahu, v ktorom tento úrad vykonával činnosť špeciálneho stavebného úradu.
K bodu 2
Keďže časť vyhradených činností bude naďalej vykonávaná na základe živnostenského oprávnenia, je potrebné upraviť predmetné ustanovenie.
K bodu 3
S cieľom odstrániť potenciálne výkladové nejasnosti sa navrhuje explicitne ustanoviť princíp, ktorý bol od počiatku so zriadením informačného systému územného plánovania a výstavby spájaný – a to, že všetky konania, ktorých výsledkom je povolenie stavby, sa vykonávajú v tomto systéme, a to aj v prípade, ak sú procesne upravené iným predpisom a prípadne spojené (integrované) s ďalšími konaniami.
K bodu 4
Vzhľadom na to, že množstvo elektronických dokumentov bude prístupných prostredníctvom informačného systému územného plánovania a výstavby navrhuje sa, aby pri doručovaní takýchto dokumentov neboli doručované priamo dokumenty, ale len odkazy na miesto ich sprístupnenia v informačnom systéme. Dôvod je aj praktický, častokrát ide o objemom veľké súbory, čo jednak zahlcuje kapacitu elektronickej schránky a častokrát aj naráža na kapacitu samotnej elektronickej správy.
K bodom 5 a 6
Vzhľadom na osobitné postavenie hlavného mesta sa navrhuje, aby príslušný orgán na vydanie záväzného stanoviska mohol ustanoviť aj zákon o hlavnom meste. Cieľom je poskytnúť hlavnému mestu priestor na úpravu, ktorá najlepšie reflektuje rozdelenie úloh medzi mesto a mestské časti vrátane úpravy lehôt na vydanie záväzného stanoviska.
K bodu 7
Navrhuje sa zladiť text s predpismi na úseku civilného letectva.
K čl. LVIII (účinnosť)
Účinnosť sa navrhuje od 1. septembra 2023 vo vzťahu k niektorým zmenám v zákone o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave a od 1. apríla 2024 vo vzťahu k ostatným ustanoveniam.
35
v
zobraziť dôvodovú správu