Zákon o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov 251/2012 účinný od 01.04.2024 do 30.06.2024
Platnosť od: | 31.08.2012 |
Účinnosť od: | 01.04.2024 |
Účinnosť do: | 30.06.2024 |
Autor: | Národná rada Slovenskej republiky |
Oblasť: | Energetika a priemysel, Živnostenské podnikanie, Pracovno-právne vzťahy, Správne poplatky |
Originál dokumentu: |
Legislatívny proces k zákonu 205/2023
Legislatívny proces k zákonu 256/2022
-
Návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Miloša SVRČEKA, Jaroslava KARAHUTU a Jozefa LUKÁČA na vydanie zákona o zmene a doplnení niektorých zákonov v súvislosti s reformou stavebnej legislatívy
K predpisu 205/2023, dátum vydania: 10.06.2023DÔVODOVÁ SPRÁVA
A.Všeobecná časť
Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky Miloš Svrček, Jaroslav Karahuta a Jozef Lukáč predkladajú do legislatívneho procesu návrh zákona o zmene a doplnení niektorých zákonov v súvislosti s reformou stavebnej legislatívy (ďalej len „návrh zákona“).
Cieľom návrhu zákona je zosúladiť osobitné právne predpisy so schválenými zákonmi na úseku územného plánovania a výstavby, odstrániť prekážky fungovania novej stavebnej legislatívy v osobitnej právnej úprave a reflektovať zmeny v procesoch územného konania a výstavby v osobitných predpisoch.
Schválenie zákona č. 200/2022 Z. z. o územnom plánovaní a zákona č. 201/2022 Z. z. o výstavbe vytvorilo stav, kedy osobitné predpisy dotýkajúce sa činností územného plánovania a výstavby, obsahujú právnu úpravu zodpovedajúcu úprave dnes ešte účinného zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov, ktorá vo veľkej miere nie je kompatibilná s právnou úpravou po reforme stavebnej legislatívy. Nejde pritom len o nesúlad formálny, ktorý by bolo možné preklenúť výkladom, ale o komplexné procesné zmeny, nové inštitúty a odlišný spôsob povoľovania stavieb, ktoré je nevyhnutné reflektovať aj v osobitných predpisoch, aby s účinnosťou novej stavebnej legislatívy od 1. apríla 2024 bolo vzájomné pôsobenie týchto právnych regulácií možné, bezproblémové a dávalo adresátom práva jasnú odpoveď na ich právnu situáciu.
Účinnosť navrhovanej právnej úpravy sa navrhuje od 1. septembra 2023, vo vzťahu k niektorým zmenám v zákone o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave a od 1. apríla 2024 vo vzťahu k ostatným ustanoveniam.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a súčasne je v súlade s právom Európskej únie.
Návrh zákona nie je predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania.
Keďže ide o návrh zákona, ktorého obsahom sú vyvolané úpravy, všetky vplyvy boli identifikované v rámci legislatívneho procesu k zákonu č. 200/2022 Z. z. a k zákonu č. 201/2022 Z. z. Z tohto pohľadu k predkladanému návrhu zákona možno konštatovať, že nad rámec vplyvov podľa prvej vety nebude mať negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, vplyvy na podnikateľské prostredie, vplyvy na informatizáciu spoločnosti a vplyvy na služby verejnej správy pre občana, nebude mať vplyvy na životné prostredie, sociálne vplyvy a vplyvy na manželstvo, rodičovstvo a rodinu.
2
DÔVODOVÁ SPRÁVA
K čl. I (zákon č. 135/1961 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 2
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 4
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 5
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 6
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 7
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K bodu 8
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 9
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodu 10
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 11
3
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 12 a 13
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 14
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 15
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 16
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 17
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 18
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 19
Prechodné ustanovenie sa navrhuje z dôvodu zmeny v úprave špeciálnych stavebných úradov a s tým súvisiacou delimitáciou.
K bodu 20
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. II (zákon č. 44/1988 Zb.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 4
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
4
K bodu 5
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 6 a 7
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. III (zákon SNR č. 51/1988 Zb.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K bodom 3 a 4
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K bodu 5
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodu 6
Legislatívno-technická úprava poznámky pod čiarou.
K čl. IV(zákon SNR č. 369/990 Zb.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zrušením zmenou inštitútov v rámci konania vo výstavbe, ako aj zmenou pojmov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 3 a 4
Úprava vyvolaná zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania.
K čl. V (zákon SNR č. 377/1990 Zb.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná vykonanými, ako aj navrhovanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania a konania vo výstavbe. Návrh reflektuje aj zmeny
5
v ďalších ustanoveniach tohto článku, najmä možnosť štatútom určiť prípady, v ktorých bude územný plán zóny schvaľovať hlavné mesto a v ktorých zostane táto kompetencia ponechaná mestským častiam.
K bodu 4
V predmetných oprávneniach ide o prípady, kedy môže byť efektívnejšie a aj z hľadiska reálnej vykonateľnosti vhodnejšie, aby činnosti zabezpečovalo hlavné mesto a nie mestská časť. Keďže nie je snaha tieto oprávnenia zveriť za každých okolností hlavnému mestu navrhuje sa, aby štatút určil, kedy ich vykonáva hlavné mesto.
K bodu 5
Úprava vyvolaná vykonanými, ako aj navrhovanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania a konania vo výstavbe.
K bodu 6
Zmena v rozsahu úpravy štatútu v nadväznosti na body 1, 3 a 4 tohto článku. Možnosť upraviť rozdelenie úloh mestských častí medzi hlavné mesto a mestskú časť sa navrhuje obmedziť na prípady, ktoré ustanovuje zákon, aby štatútom nebolo možné nad rámec rozhodnutia zákonodarcu zasahovať do úloh mestských častí.
K bodu 7
Navrhuje sa zaviesť jasné povinnosti poskytovať existujúce dáta a databázy mestskými časťami hlavnému mestu na vopred definované účely s cieľom skvalitniť územné plánovanie a plnenie iných strategických úloh. Dôvodom potreby explicitnej úpravy je najmä to, že súčasná právna úprava nezakotvuje riadnu povinnosť súčinnosti v tomto smere, čo vedie k vysokým transakčným nákladom.
K bodu 8
Úprava vyvolaná vykonanými, ako aj navrhovanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci konania vo výstavbe. Vzhľadom na špecifické postavenie hlavného mesta sa navrhuje upraviť lehoty, ako aj rozdelenie kompetencií pri vydávaní záväzných stanovísk z pohľadu typu stavby o ktorý ide. Typ stavby bude mať dopad nielen na trvanie lehoty na vydanie záväzného stanoviska, ale aj na príslušnosť, kedy do pôsobnosti mestských častí budú patriť jednoduché stavby a do pôsobnosti hlavného mesta ostatné stavby.
K bodu 9
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 10
Cieľom navrhovaných zmien je spresniť úlohy hlavného architekta ako orgán u hlavného mesta a vymedziť jeho úlohu v oblasti územného plánovania a výstavby. Navrhuje sa tiež ustanoviť funkčné obdobie pre vykonávanie tejto funkcie, ako je to bežné aj pre iné orgány mesta. Zároveň sa ustanovuje základ pre fungovanie organizácie v zriaďovacej pôsobnosti samosprávy Bratislavy vytvorenej na plnenie (najmä) územnoplánovacích úloh. Javí sa vhodné poskytnúť hlavnému architektovi k dispozícii inštitúciu s väčšími kapacitami, osobitne vo vzťahu ku komplexným činnostiam, akými tradične je vykonávanie úlohy obstarávateľa aj
6
spracovateľa územného plánu.
K bodu 11
Navrhuje sa zaviesť jasné povinnosti poskytovať existujúce dáta a databázy subjektov verejnej správy hlavnému mestu na vopred definované účely s cieľom skvalitniť územné plánovanie a plnenie iných strategických úloh. Zmeny ustanovení § 25 je nevyhnutná, keďže súčasná právna úprava spôsobuje v praxi problémy a neustanovuje jasný obsah práv a povinností na strane štátu a hlavného mesta. To umožňuje „vyhýbanie sa“ povinnosti poskytovať pomoc, čo zvyšuje transakčné náklady na získavanie dát nevyhnutných pre riadne plnenie úloh hlavného mesta a ťažiskového metropolitného regiónu štátu. Navyše, obmedzením rozsahu dnešnej úpravy na orgány štátu Bratislave unikajú mimoriadne dôležité dáta a databázy od iných orgánov než orgánov štátu.
K čl. VI (zákon SNR č. 401/1990 Zb.)
Úprava vyvolaná vykonanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania a konania vo výstavbe.
K čl. VII (zákon č. 229/1991 Zb.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. VIII (zákon SNR č. 330/1991 Zb.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, ako aj zmenou pojmov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 3 až 17
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. IX (zákon č. 455/1991 Zb.)
K bodu 1
Úprava nadväzujúca na zavedenie nových regulovaných povolaní zákonom o územnom plánovaní a zákonom o výstavbe, resp. v nadväznosti na ne zákonom SNR č. 138/1992 Zb. v znení neskorších predpisov.
K bodu 2
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 3
Vzhľadom na zmeny v úprave viazaných živností v oblasti stavebníctva sa navrhuje ustanoviť prechodné obdobie dvoch rokov, počas ktorého možno činnosti vykonávať aj na základe doterajších živnostenských oprávnení a využiť toto obdobie na získanie nových oprávnení, či už podľa živnostenského zákona, alebo podľa zákona SNR č. 138/1992 Zb. v znení neskorších
7
predpisov.
K bodu 4
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 5 až 10
Úpravy vyvolané novou úpravou výkonu predmetných činností v zákone o výstavbe, ako aj osobitnou úpravou požiadaviek na osobu zhotoviteľa stavby, ak ide o inžiniersku stavbu a o inú stavbu.
K čl. X(zákon SNR č. 138/1992 Zb.)
K bodom 1 až 6
Legislatívno-technické zmeny nadväzujúce na nových regulovaných povolaní zákonom o územnom plánovaní a zákonom o výstavbe, resp. v nadväznosti na ne týmto zákonom. V tejto súvislosti sa tiež zavádza pojem odbornej spôsobilosti z dôvodu jeho absencie v doterajšej úprave.
K bodu 7
Základné ustanovenia § 3 reagujú na túto zmenu a na zmeny v živnostenskom zákone a ustanovujú rozsah povolení, ktoré sú regulovanými slobodnými povolaniami a rozsah činností, ktoré možno vykonávať na základe živnostenského oprávnenia.
Úprava ustanovení o oprávneniach architektov a krajinných architektov reaguje na zmeny ich povinností, ustanovené v novej stavebnej legislatíve, konkrétne v zákone č. 201/2022 Z.z. o výstavbe. Navrhuje sa upraviť oprávnenia najmä vo vzťahu ku novej nomenklatúre projektovej dokumentácie, úprave povinností a oprávnení projektanta, procesnému postupu pri konaní o stavebnom zámere, overení projektu stavby a kolaudácii.
K bodu 8
V súvislosti s cieľmi novej stavebnej legislatívy, najmä potrebou prípravy novej územnoplánovacej dokumentácie v zmysle zákona č. 200/2022 Z.z. o územnom plánovaní a termínov jej obstarania, definovaných v prechodných ustanoveniach tohto zákona, je potrebné zásadne posilniť personálne kapacity územnoplánovacích pracovísk prípravou a autorizáciou nových odborníkov na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie. Vzhľadom na v súčasnosti platnú legislatívu je nevyhnutným podkladom pre výkon tohto povolania autorizácia architekta v plnom rozsahu.
Aby bolo možné rozšíriť prístup k povolaniu, je potrebné vytvorenie aj samostatného povolania „autorizovaný územný plánovač”, ktorému budú zverené len potrebné vyhradené činnosti. Týmto spôsobom je možné rozšíriť prístup k povolaniu aj na osoby, ktoré by s ohľadom na svoje vzdelanie alebo prax nemali možnosť úspešne absolvovať prístup k povolaniu „autorizovaný architekt".
Predpokladom pre prístup k autorizácii územného plánovača tak bude už aj v automatickom režime širší diapazón vzdelania (rozšírený o „nearchitektonické” vzdelanie v odbore priestorové plánovanie z Ústavu manažmentu STU). Súčasne umožňuje v prípade absolvovania dostatočnej praxe v oblasti územného plánovania na báze individuálneho prístupu aj autorizáciu osôb s iným vzdelaním, čím sa zabezpečí možnosť autorizácie širšieho spektra odborníkov, ako podľa doterajšej právnej úpravy.
K bodom 9 a 10
8
Vo vzťahu k stavebným inžinierom sa tiež navrhuje úprava vyvolaná prijatím zákona o územnom plánovaní a zákona o výstavbe. Okrem uvedeného, navrhovanou úpravou dochádza k rozšíreniu kategórii, v ktorých je inžinier oprávnený poskytovať svoje služby. Zavádza sa nová kategória č. 5 – inžinier pre elektrotechnické a elektroenergetické vybavenie stavieb. Doterajšia úprava kategórie pod č. 4 – inžinier pre technické, technologické a energetické vybavenie umelo spájala celkom odlišné odborné zamerania. Ich rozdelenie priamo zodpovedá štruktúre vzdelávania – samostatné strojnícke a elektrotechnické fakulty a odborné školy a samostatný študijný odbor na stavebných fakultách. Ich jasné rozdelenie na elektrické, strojné a technické zariadenia je potrebné aj z dôvodov obchádzania ustanovení niektorých zákonov. Existujú samostatné elektrotechnické stavby najmä v telekomunikáciách a energetike, ktoré majú aj samostatnú normotvorbu na celosvetovej úrovni ( IEC Paríž ). Doterajšia formulácia bola priveľmi dlhá a v praxi ťažko použiteľná alebo obsahovo veľmi široká. Zavádzajú sa tiež nové regulované povolania ktorých regulačným orgánom je Slovenská komora stavebných inžinierov, konkrétne kontrolní inžinieri pre vyhradené stavby a autorizovaný stavbyvedúci a autorizovaný stavebný dozor ako aj rozsah ich vykonávanej činnosti.
K bodu 11
Navrhuje sa upraviť ustanovenie, ktoré spôsobovalo v praxi problém s absurdným výkladom, podľa ktorého boli konkrétne osoby v slobodnom povolaní povinné realizovať ústavné právo na priaznivé životné prostredie a na ochranu a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva vo vzťahu ku všetkým. Inak povedané, bolo v rozpore s jeho účelom vykladané spôsobom, kedy oná realizácia ústavného práva bola oddelená od vzťahu s klientom a vykladaná ako svojho druhu pozitívny záväzok podobný tomu, ktorý má štát.
K bodu 12
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 13
Legislatívno-technická úprava nadväzujúca na zmeny v úprave výkonu činnosti prostredníctvom obchodnej spoločnosti, ako aj na nové evidenčné oprávnenia komôr.
K bodu 14
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 15 až 17
Úpravou sa harmonizujú pojmy so zákonom o výstavbe a zároveň sa zavádza možnosť používania elektronickej pečiatky a elektronického podpisu v súlade s právnymi predpismi súvisiacimi s používaním elektronického podpisu a pečiatky. Úpravou sa zavádza aj možnosť hosťujúcich architektov a inžinierov pôsobiacim na území SR používať svoju pečiatku vydanú v domovskom členskom štáte a ustanovujú sa práva a povinnosti pre hosťujúceho autorizovaného stavbyvedúceho a hosťujúceho autorizovaného stavebného dozoru.
K bodom 19 až 21
Úpravou sa zavádza rovnosť v právach a povinnostiach architektov a inžinierov vykonávajúcich svoje povolanie ako zamestnanci a v slobodnom povolaní.
K bodu 22
Zavádzajú sa nové podmienky výkonu povolania autorizovaných osôb alebo registrovaných
9
osôb podľa tohto zákona vo forme obchodných spoločností. Zavádza sa povinnosť zriadiť obchodnú spoločnosť len za účelom poskytovania služieb v regulovaných povolaniach. Navrhovaná úprava približuje tento spôsob výkonu činnosti regulácii v iných slobodných povolaniach, napríklad podľa predpisov o advokácii.
K bodu 23
V dôsledku prijatia zákona o výstavbe vyplynula požiadavka na úpravu práv a povinností územných plánovačov, autorizovaného stavbyvedúceho a autorizovaného stavebného dozoru obdobne ako pri zvyšných regulovaných povolaniach.
K bodu 24
Zavádza sa oprávnenie komory uznávať vzdelanie dosiahnuté na území SR za účelom získania autorizácie, ktoré v doterajšej úprave absentuje. Doterajšia úprava toto umožňovala len vo vzťahu ku architektom.
K bodom 25 a 26
Legislatívno-technická úprava vnútorných odkazov.
K bodu 27
Ustanovuje sa povinnosť zahraničným osobám na účely poskytovania služieb podľa tohto zákona na území SR ovládať štátny jazyk v nevyhnutnom rozsahu v súlade s § 55 zákona č. 422/2015 Z.z. o uznávaní dokladov, o vzdelaní a o uznávaní odborných kvalifikácií.
K bodu 28
Umožňuje sa komore na účely poskytovania služieb podľa tohto zákona na území SR preskúmavať odbornú kvalifikáciu zahraničných osôb v súlade s § 42 zákona č. 422/2015 Z.z. o uznávaní dokladov, o vzdelaní a o uznávaní odborných kvalifikácií.
K bodu 29
Umožňuje sa komore vydať registračné osvedčenie hosťujúcim autorizovaným inžinierom. Táto možnosť komore doteraz chýbala.
K bodu 30
Zavádza sa možnosť pozastavenia činnosti autorizovaných osôb na základe ich žiadosti.
K bodom 31 až 45
Predmetom týchto zmien je úprava komplexu otázok spojených s uznávaním vzdelania a zjednodušením prístupu k regulovaným povolaniam.
V súčasnosti je Slovenskej komore architektov zákonom zverená kompetencia uznania vzdelania pre účely prístupu k regulovanému povolaniu „autorizovaný architekt” a „autorizovaný krajinný architekt” len v automatickom režime v súlade s so smernicou č. 36/2005 o uznávaní odborných kvalifikácií. V prípade regulovaného povolania autorizovaný architekt ide o uznanie na báze koordinácie minimálnych požiadaviek na vzdelanie. Doklady o vzdelaní, ktoré uvedené kritériá spĺňajú a sú uvedené v prílohe V smernice (prílohe 2 zákona SNR č. 138/1992 Zb.), resp. v prípade nadobudnutých práv sa nachádzajú spolu s referenčnými rokmi v Prílohe VI smernice (Prílohe č. 3 SNR č. 138/1992 Zb. z.).
V prípade krajinných architektov sú automaticky uznateľné študijné odbory explicitne uvedené
10
v §16 ods. 14.
V prípade prístupu k povolaniu osôb na podklade iného vzdelania ako v automatickom režime, zákon v súčasnosti Slovenskej komore architektov toto uznanie neumožňuje. V nadväznosti na novú sústavu študijných odborov, v súlade s vyhláškou MŠVVaŠ SR č. 244/2019 Z. z. prebieha v súčasnosti vzdelávanie krajinných architektov na Poľnohospodárskej univerzite v Nitre v rámci študijného odboru „poľnohospodárstvo a krajinárstvo”. To znamená, že ani jeden absolvent odbornej prípravy v danej oblasti na území SR nemá prístup k povolaniu cez automatické uznanie v súlade s §16 ods. 14. Ak by malo však uznanie vykonať Ministerstvo školstva SR v súlade s §16a, je to v rozpore s jeho štandardnou kompetenciou v oblasti uznávania dokladov o vzdelaní - nemá vytvorené štruktúry ani právny rámec pre uznanie vzdelania nadobudnutého na území SR. Vzhľadom na uvedené je teda uznanie vzdelania v oblasti krajinnej architektúry podľa aktuálne platného zákona nevykonateľné a predložená novela uvedenú nevykonateľnosť eliminuje v plnom rozsahu. Súčasne eliminuje členitosť ustanovení, ktoré danú oblasť upravujú a zavádza pre obe povolania veľmi jasný princíp uznania v automatickom režime, resp. na báze iného vzdelania.
V súčasnosti sa doklady, resp. kvalifikácie, ktoré zabezpečujú prístup k povolaniu v automatickom režime nachádzajú v Prílohách 2 a 3 zákona. Ich zmena je náročná a často nereaguje dosť dynamicky na zmeny vyvolané praxou/resp. zmenami vo vzdelávaní (napr. prípad krajinno-architektonického vzdelania). Preklopenie príloh do vykonávacieho predpisu by umožnilo promptnejšie reagovanie na potreby trhu a lepší prístup k povolaniu.
Uvedená zmena súčasne ukladá uznávaciu kompetenciu pre uznanie vzdelania za účelom výkonu regulovaného povolania autorizovaný architekt, autorizovaný krajinný architekt, autorizovaný územný plánovač a autorizovaný stavebný inžinier príslušnej komore. Toto uznanie by zabezpečila príslušná komora bez ohľadu na skutočnosť či ide o vzdelanie nadobudnuté na území SR, členského štátu EÚ resp. tretieho štátu. Cieľom zmeny je zabezpečiť konzistentnosť pri rozhodovaní o uznaní vzdelania.
K bodu 46
Legislatívno-technická úprava spresňujúca účinné znenie zákona.
K bodu 47
Stanovujú sa pravidlá vyčiarknutia z evidencie odborne spôsobilých osôb na výkon činnosti stavbyvedúceho, stavebného dozoru a na výkon činnosti energetickej certifikácie budov (§3a ods. 4, 5 a 6) z dôvodu, že doteraz neboli upravené.
K bodom 48 až 53
Navrhovanou úpravou sa stanovuje výpočet údajov zapisovaných v zozname alebo v registri, ktoré síce komora v praxi zapisuje, avšak doteraz neboli predmetom zákonnej úpravy. Z dôvodu zavedenia možnosti komory pozastaviť činnosť autorizovanej osobe (§15d) je nutné tento údaj do výpočtu zapisovaných údajov v zozname doplniť. V §18 ods. 3 sa spresňujú údaje zoznamu, ktorý komora zverejňuje o autorizovaných osobách na svojom webovom sídle.
K bodu 54
Zavádza sa rozsah evidencie pre odborne spôsobilé osoby a hosťujúce odborne spôsobilé osoby, ktorý doteraz nebol predmetom zákonnej úpravy.
K bodom 55 a 56
11
Legislatívno-technická úprava vnútorných odkazov.
K bodu 57
Určujú sa pravidlá pre vydávanie pečiatok a osvedčení odborne spôsobilých osôb, ktoré vykonávajú činnosť hosťujúci autorizovaný stavbyvedúci a hosťujúci autorizovaný stavebný dozor.
K bodom 58 až 62
Legislatívno-technické úpravy.
K bodu 63
Cieľom navrhovanej úpravy je podrobne upraviť pravidlá a rozsah skúšky odbornej spôsobilosti na výkon činnosti stavbyvedúceho a stavebného dozoru z dôvodu jej absencie v doterajšej úprave.
K bodom 64 až 67
Legislatívno-technické úpravy.
K bodom 68 až 72
Úpravou sa zavádza možnosť aplikácie kompenzačného opatrenia aj pre povolanie inžinier, autorizovaný stavbyvedúci a autorizovaného stavebný dozor. Doterajšia úprava riešila kompenzačné opatrenie vo forme preskúšania alebo adaptačného obdobia len pre skupinu architektov.
K bodom 73 až 75
Legislatívno-technické zmeny nadväzujúce na doplnenie povolania „autorizovaný územný plánovač“.
K bodu 76
Z dôvodu zabezpečenia prostriedkov dohľadu nad výkonom povolania sa navrhuje rozšíriť evidenčné povinnosti aj o evidenciu prípadov spoločne vykonávaných činností, resp. výkonu činností prostredníctvom obchodných spoločností.
K bodom 77 až 81
Legislatívno-technické zmeny nadväzujúce na doplnenie povolania „autorizovaný územný plánovač“.
K bodu 82
Úpravou je splnená požiadavka Slovenskej komory architektov ponechať disciplinárnej komisii volebné obdobie v trvaní 2 rokov.
K bodom 83 a 84
Ustanovením sa dopĺňajú a spresňujú úlohy Slovenskej komory stavebných inžinierov v oblasti celoživotného vzdelávania a rozširujú sa možnosti aktivít Slovenskej komory stavebných inžinierov pri spolupráci s odbornými inštitúciami.
12
K bodu 85
Navrhovanou úpravou sa rozširuje záber poskytovania pomoci Slovenskej komory stavebných inžinierov.
K bodu 86
Dôvodom úpravy je oprava formálnej chyby. Slovenská komora stavebných inžinierov môže nielen osvedčenie o vykonaní skúšky vydať, ale aj odňať.
K bodu 87
Cieľom navrhovanej úpravy je odstrániť obmedzenie „na účely vydávania živnostenských oprávnení“, keďže odborne spôsobilé osoby vykonávajú činnosť stavbyvedúceho, stavebného dozoru a energetickej certifikácie budov nielen na základe živnostenského oprávnenia v zmysle osobitného predpisu.
K bodu 88
Ustanovením sa rozširuje kompetencia Slovenskej komory slovenských inžinierov o spoluprácu so zahraničnými profesijnými organizáciami.
K bodu 89
Upresňujú sa podmienky prístupu ku skúške odbornej spôsobilosti na vykonávanie skúšok pre činnosť stavbyvedúceho a stavebného dozoru.
K bodom 90 a 91
Spresňujú sa podmienky prístupu ku skúške odbornej spôsobilosti na vykonávanie skúšok pre činnosť stavbyvedúceho, stavebného dozoru a činnosť energetickej certifikácie budov.
K bodu 92
Navrhovaným znením bude splnená požiadavka valného zhromaždenia Slovenskej komory stavebných inžinierov o doplnenie chýbajúceho kontrolného orgánu – dozornej rady.
K bodom 94 a 96
Navrhovaným znením dochádza k zmene volebného obdobia valného zhromaždenia z pôvodných dvoch rokov na štyri roky. Z pohľadu praxe sa predĺženie volebného obdobia javí ako primerané. Rovnako sa navrhuje predĺženie volebných období predsedu a podpredsedu predstavenstva, členov autorizačnej komisie, disciplinárnej komisie a dozornej rady.
K bodu 95
Zavádza sa možnosť zasielania pozvánok na valné zhromaždenie elektronickou formou a súčasne sa mení adresa doručenia.
K bodu 97
Navrhovanou zmenou je splnená požiadavka Slovenskej komory architektov ponechať dvojročné volebné obdobie disciplinárnej komisie (viď. nové znenie § 27 ods. 1 písm. a).
13
K bodu 98
Disciplinárna zodpovednosť hosťujúcich architektov sa rozširuje na hosťujúcich autorizovaných stavbyvedúcich a autorizovaných stavebných dozorov.
K bodu 99
Cieľom navrhovanej úpravy je upraviť disciplinárnu zodpovednosť odborne spôsobilých osôb, ktorá v doterajšej úprave absentovala.
K bodu 100
Ustanovením sa rozširujú možnosti financovania komory.
K bodu 101
Navrhovanou úpravou sa má docieliť možnosť doručovania dôležitých písomností aj odborne spôsobilým osobám, ktoré sa zapisujú do evidencie.
K bodu 102
Vypustenie ustanovenia z dôvodu, že výzvy na doplnenie alebo na odstránenie iného nedostatku žiadosti o zapísanie do zoznamu alebo z registra nemajú povahu dôležitých písomností, ktoré je potrebné doručovať do vlastných rúk. Odstraňuje sa chybné znenie.
K bodu 103
Ustanovením sa rozširujú možnosti doručovania písomností, a to o elektronickú formu.
K bodu 104
Navrhuje sa doplniť splnomocňovacie ustanovenie v nadväznosti na prechod pôsobnosti v danej oblasti na Úrad pre územné plánovanie a výstavbu Slovenskej republiky.
K bodu 105
Navrhovanou zmenou sa reaguje na to, že tzv. malé preukazy o odbornej spôsobilosti pre činnosť stavbyvedúceho a stavebného dozoru, získané na výkon týchto činnosti do 31.07.2000, boli stále ponechané v platnosti, hoci už mali byť v minulosti nahradené. Preto sa navrhuje ustanoviť dátum ktorým strácajú platnosť.
K bodu 106
Stanovujú sa prechodné ustanovenia vo väzbe na vykonané zmeny v zavedení nových povolaní a v úprave viazaných živností.
K bodu 107
Legislatívno-technická úprava nadväzujúca na zmeny v úprave uznávania dokladov.
K čl. XI(zákon č. 310/1992 Zb.)
K bodom 1 a 2
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
14
K čl. XII(zákon NR SR č. 182/1993 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Vo väzbe na zmeny v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy sa novo vymedzuje predmet a rozsah právnej úpravy zákona. Ide o pozitívne vymedzenie zákona ako komplexnej úpravy práv a povinností súvisiacich s vlastníctvom bytov a nebytových priestorov. Zákon o vlastníctve bytov upravuje niekoľko skupín právnych vzťahov. Vlastníctvo bytov a nebytových priestorov tvorí základnú skupinu právnych vzťahov. Ďalšia skupina vzťahov vychádza z regulácie práv a povinností vo vzťahu ku správe domov. Úprava práv a povinností vlastníkov bytov a nebytových priestorov pozostáva nielen z ich vzájomných vzťahov, ale aj zo vzťahov s tretími osobami. Súčasťou zákona sú aj podmienky, pri ktorých je možné nadobudnúť vlastníctvo k bytom a nebytovým priestorom. Negatívne sa vymedzuje, že do pôsobnosti zákona o vlastníctve bytov nepatria bytové domy s jedným bytom.
Navrhuje sa aj úprava pojmov v predmetnom zákone, a to nielen na účely zosúladenia, ale aj zachovania osobitností potrebných pre fungovanie právnej úpravy vlastníctva bytov a nebytových priestorov. Uvedené definície vychádzajú z technického opisu, ekonomických a aplikačných skúseností a platia výlučne na účely tejto právnej úpravy.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v § 2.
K bodom 4 až 8
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou, úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v § 2.
K bodu 9
Tento zákon sa s výnimkou § 29 a 29a ods. 1 aplikuje aj na nebytové domy, v ktorých sú byty a nebytové priestory vo vlastníctve alebo spoluvlastníctve jednotlivých vlastníkov a zároveň spoločné časti a spoločné zariadenia sú v podielovom spoluvlastníctve týchto vlastníkov bytov a nebytových priestorov. Na správcu nebytového domu sa na rozdiel od správcu bytovej budovy nevzťahuje zákon č. 246/2015 Z.z. o správcoch bytových domov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov.
K čl. XIII(zákon NR SR č. 278/1993 Z. z.)
K bodu 1
Z dôvodu odlišnej koncepcie nového zákona o výstavbe je nutné v zákone o správe majetku štátu používané pojmy špecifikované len odkazom na doteraz platné stavebné predpisy, novo definovať v zákone o správe majetku štátu.
K bodom 2 a 4
Ide o legislatívno-technickú úpravu textu súvisiacu s novou definíciou pojmu priľahlý pozemok. Takisto sa dopĺňa ďalšia podmienka, ktorá oprávňuje vlastníka stavby nadobudnúť touto stavbou zastavaný pozemok vo vlastníctve štátu mimo súťaže, prípadne aj priľahlého pozemku. Navrhuje sa, aby v tomto prípade stavba spĺňala nielen definičné znaky stavby ustanovené v § 2 ods. 2 písm. a), ale jej pôdorys musí dosahovať výmeru aspoň 15 m2.
15
K bodom 3, 5 a 6
Legislatívno-technická úprava.
K bodu 7 a 8
Návrhom zákona sa zakotvujú podmienky, za akých možno pozemok vo vlastníctve štátu rozdeliť do menších celkov. Pri delení pozemku musí správca brať do úvahy využiteľnosť jednotlivých rozdelených alebo oddelených pozemkov a ekonomickú výhodnosť tohto delenia pre štát. Využiteľnosť pozemku štátu, ktoré ostáva vo vlastníctve štátu, nemôže byť zhoršená oproti využiteľnosti pôvodného pozemku. Ani hodnota pozemku, ktorý ostáva štátu, sa delením nemôže znížiť oproti hodnote pôvodného pozemku pred delením. Z tohto dôvodu sa prípustnosť delenia pozemkov štátu nebude (oproti terajšiemu stavu) posudzovať len v prípade predaja pozemkov do 200 m2, ale vždy pri každom delení pozemku štátu do menších celkov, t. j. bez ohľadu na jeho výmeru.
K bodom 9 a 10
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 11
Ide o legislatívno-technickú úpravu textu zákona súvisiacu s definovaním stavby s pôdorysom najmenej 15 m2, ktorej vlastníctvo oprávňuje jej vlastníka nadobudnúť stavbou zastavaný pozemok štátu mimo súťaže a bez súhlasu Ministerstva financií Slovenskej republiky.
K bodu 12
Ide o legislatívno-technickú úpravu textu súvisiacu s novou definíciou pojmu priľahlý pozemok. Zároveň sa z dôvodu jednoznačnosti navrhuje, aby bol správca povinný spoločne s celou dočasne prebytočnou stavbou ponúknuť do nájmu aj dočasne prebytočný priľahlý pozemok.
K bodu 13
Legislatívno-technická úprava.
K bodu 14
Navrhovaným ustanovením sa taxatívne upravujú možné prípady prenájmu dočasne prebytočného nehnuteľného majetku štátu bez nutnosti vykonať ponuku v registri ponúkaného majetku štátu, avšak za trhové nájomné. Ide o výnimku zo súťažného nakladania s majetkom štátu, preto výpočet možných prípadov je limitovaný.
Naďalej sa umožňuje prenájom pozemku vo vlastníctve štátu zastavaného stavbou definovanej v § 2 ods. 2 písm. a) návrhu zákona jej vlastníkovi (spoluvlastníkovi), ak jej pôdorys má najmenej 15 m2.
Z dôvodu navrhovanej úpravy § 13a zákona o správe majetku štátu sa rozširuje možnosť priameho prenájmu majetku štátu na potreby zariadenia staveniska, ale za trhové nájomné.
K bodu 15
16
Navrhovaným ustanovením sa umožňuje prenájom dočasne prebytočného nehnuteľného majetku štátu cudziemu štátu bez nutnosti vykonať ponuku v registri ponúkaného majetku štátu a bez nutnosti dohodnúť trhové nájomné. Tým sa zjednotí prístup pri predaji a nájme majetku štátu cudziemu štátu na potreby jeho diplomatického zastúpenia. Nepôjde o povinnosť správcov, ale ak dôjde ku konsenzu medzi zmluvnými stranami o reálnych podmienkach prenájmu, správca bude oprávnený v zjednodušenom režime uzavrieť nájomnú zmluvu.
K bodom 16 a 17
Oproti doterajšej právnej úprave návrh zákona obsahuje tieto zmeny:
Okrem vymedzených inžinierskych stavieb možno stavby, dočasné stavby alebo zariadenia definované v § 13a ods. 1 návrhu zákona realizovať na majetku štátu len na základe nájomnej zmluvy uzavretej podľa § 13 zákona o správe majetku štátu.
Vzhľadom na skutočnosť, že inštitút zriadenia zariadenia staveniska môže reálne využiť len vlastník susediacich nehnuteľností, nájomnú zmluvu je možno uzavrieť bez ponuky v registri ponúkaného majetku štátu, ale za trhové nájomné. Aj nájom nehnuteľného majetku štátu z dôvodu stavby pre potreby diplomatického zastúpenia cudzieho štátu je možno realizovať bez vykonania ponuky v registri ponúkaného majetku štátu, ale za nižšie než trhové nájomné. V takomto prípade však musí Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky potvrdiť, že Slovenská republika požíva rovnaké výhody na území daného cudzieho štátu, a tiež, že stavba bude slúžiť na potreby diplomatického zastúpenia cudzieho štátu.
V ostatných prípadoch možno nehnuteľný majetok štátu prenajať len po ponuke v registri ponúkaného majetku štátu záujemcovi, ktorý ponúkne najvyššie trhové nájomné.
Na platnosť týchto nájomných zmlúv sa s poukazom na § 13 ods. 9 zákona o správe majetku štátu vyžaduje súhlas Ministerstva financií Slovenskej republiky.
Taxatívne vymedzené inžinierske stavby možno realizovať na nehnuteľnom majetku štátu len na základe zmluvného vecného bremena, prípadne na základe zákonného vecného bremena podľa osobitných predpisov, napr. podľa § 10 zákona č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov, § 11 zákona č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, § 21 zákona č. 452/2021 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov.
Na rozdiel od občianskoprávnej úpravy, ktorá je založená na definovaní povinností povinného z vecného bremena, návrh zákona vychádza z pozitívneho vymedzenia oprávnení pre oprávneného z vecného bremena. Vecné bremeno podľa tohto zákona je správca oprávnený na nehnuteľnom majetku štátu zriadiť len v nevyhnutnom rozsahu, to znamená len vtedy, ak zamýšľaný účel zmluvy nemôže oprávnený z vecného bremena dosiahnuť inak.
Správca majetku štátu môže vecným bremenom umožniť zriadenie, prevádzku, opravu a údržbu inžinierskej stavby uvedenej v odseku 1 písm. d) v prospech oprávneného z vecného bremena. Ak inžinierska stavba nie je na hranici pozemku, zmluvou o zriadení vecného bremena možno dohodnúť aj vstup na majetok štátu dotknutý týmto vecným bremenom.
Peší prechod cez nehnuteľný majetok štátu je možné zmluvne dohodnúť z dôvodu zabezpečenia nevyhnutného prístupu vlastníka k jeho stavbe alebo k jeho pozemku; zriadenie takejto ťarchy na nehnuteľnom majetku štátu je možné len vtedy, ak vlastník stavby alebo pozemku nemá možnosť iného prístupu k svojej nehnuteľnosti. Stavba vlastníka však musí spĺňať definičné znaky uvedené v § 2 ods. 2 písm. a) návrhu zákona.
Správca môže zmluvne dohodnúť aj prejazd motorovými alebo inými vozidlami z dôvodu
17
zabezpečenia nevyhnutného prístupu vlastníka k jeho stavbe alebo k jeho pozemku. Podmienkou práva prejazdu je vybudovaná pozemná komunikácia na pozemku štátu. Taktiež platí, že zriadenie takejto ťarchy na nehnuteľnom majetku štátu je možné len vtedy, ak vlastník stavby alebo pozemku nemá iný možný prístup k svojej nehnuteľnosti a stavba vlastníka spĺňa definičné znaky uvedené v § 2 ods. 2 písm. a) návrhu zákona.
Návrh zákona výslovne zakazuje zriadenie pozemnej komunikácie podľa § 1 ods. 2 zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov, pretože pozemná komunikácia de facto neobmedzuje, ale priamo vylučuje výkon vlastníckych práv. Návrh zákona takisto zakazuje zriadenie akejkoľvek inej líniovej stavby, ktorá nie je uvedená v § 13a ods. 1 písm. d) návrhu zákona.
Na platnosť zmlúv o zriadení vecného bremena uzavretých od účinnosti zákona sa z dôvodu zjednotenia postupov pri posudzovaní splnenia zákonných podmienok bude vyžadovať súhlas Ministerstva financií Slovenskej republiky,
Navrhujú sa tieto druhy odplaty za zriadenie vecného bremena alebo za zásahy do výkonu vlastníckych práv štátu:
1. Odplata za zriadenie vecného bremena
Odplatu za zriadenie vecného bremena musí správca dohodnúť aspoň vo výške znalcom stanovej hodnoty práv a závad podľa vyhlášky MS SR č. 492/2004 Z. z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku v znení neskorších predpisov, ak nejde o bezodplatné zriadenie vecného bremena medzi správcami majetku podľa tohto zákona. Bezodplatné vecné bremeno nemožno zriadiť v prospech štátnych podnikov, pretože štátne podniky nie sú správcami podľa tohto zákona.
Hodnota práv a závad sa určuje za výmeru, v ktorej je správca obmedzený pri užívaní nehnuteľnosti štátu, preto zmluva o zriadení vecného bremena by mala, okrem dohodnutej odplaty za zriadenie vecného bremena, obsahovať aj výmeru dotknutej časti majetku štátu. Návrh zákona neupravuje splatnosť odplaty za zriadenie vecného bremena, ale z hľadiska hospodárnosti je vhodné ju dohodnúť ešte pred podaním návrhu na vklad vecného bremena do katastra nehnuteľnosti.
2. Odplata za obmedzenie obvyklého užívania nehnuteľného majetku štátu
Vznik nároku na odplatu za obmedzenie obvyklého užívania nehnuteľného majetku štátu vyplýva obvykle z pozemných prác oprávneného z vecného bremena alebo iného obmedzenia pri obvyklom užívaní nehnuteľného majetku štátu. Výšku výšku odplatu nemožno vopred určiť, a teda ani vopred v zmluve o zriadení vecného bremena dohodnúť. Preto návrh zákona neupravuje spôsob určenia výšky takejto odplaty, ale ponecháva na zmluvných stranách, aby sa na jej výške dohodli. Zmluvné strany by sa mali vopred dohodnúť na spôsobe určenia výšky takejto odplaty, napr. znaleckým posudkom, určením fixnej sumy za každý deň obmedzeného užívania nehnuteľného majetku štátu jeho správcom a pod.
3. Náhrada škody
Ak v príčinnej súvislosti medzi existenciou vecného bremena a zhoršeným stavom dotknutej nehnuteľnosti štátu vznikne škoda a oprávnený z vecného bremena nevráti nehnuteľný majetok štátu do pôvodného stavu, vrátane porastov, má štát zastúpený správcom nárok na náhradu škody. Podmienky uplatňovania a výšky náhrady škody sa riadia občianskoprávnymi predpismi.
Návrh zákona výslovne ustanovuje oprávnenie správcu odstúpiť od zmluvy o zriadení vecného bremena, ak v dôsledku vykonávaných zmien hrozí na nehnuteľnom majetku štátu
18
značná škoda. Od odstúpenia od zmluvy o zriadení vecného bremena je potrebné odlíšiť zánik vecného bremena podľa § 151p Občianskeho zákonníka.
Zmluva o zriadení vecného bremena uzavretá podľa zákona o správe majetku štátu by, okrem všeobecných náležitostí (označenie zmlúv strán a pod.), mala obsahovať aj
a) obsah vecného bremena (napr. zriadenie a prevádzkovanie plynovodnej prípojky),
b) rozsah vecného bremena (v m2),
c) trvanie vecného bremena (na dobu určitú alebo neurčitú), pričom platí, že vecné bremeno za účelom zriadenia a prevádzkovania rozvodov tepla a teplej úžitkovej vody, vrátane zariadenia na výrobu tepla a teplej úžitkovej vody alebo ich kombinácie, možno zriadiť do dňa ukončenia ich prevádzky, najviac na dobu 10 rokov,
d) druh vecného bremena, ktoré je zriaďované buď v prospech vlastníctva veci (in rem) alebo v prospech osoby (in personam),
e) hodnotu práv a závad,
f) výšku dohodnutej odplaty (najmenej vo výške hodnoty práv a závad), ak nejde o bezodplatné zriadenie vecného bremena,
g) splatnosť dohodnutej odplaty (najneskôr pred podaním návrhu na vklad vecného bremena do katastra).
Obmedzenie trvania doby vecného bremena sa týka výlučne rozvodov tepla a teplej úžitkovej vody, vrátane zariadenia na výrobu tepla a teplej úžitkovej vody alebo ich kombinácie, ak sa tieto zriaďujú na stavbách štátu.
K čl. XIV(zákon NR SR č. 42/1994 Z. z.)
K bodom 1 až 6
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 7 a 9
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 8
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. XV(zákon NR SR č. 145/1995 Z. z.)
K bodom 1 a 2
V nadväznosti na zmeny v oslobodení od poplatkov sa navrhuje vykonať úpravy v § 4.
K bodu 3
Navrhujú sa prechodné ustanovenia k spoplatneniu úkonov a konaní, ktoré budú v zmysle prechodných ustanovení zákona o územnom plánovaní a zákona o výstavbe dokončené podľa doterajších predpisov.
Vzhľadom na to, že činnosti budovania a takpovediac nábehu informačného systému územného plánovania a výstavby budú vyžadovať zvýšenú potrebu financovania
19
z prostriedkov štátneho rozpočtu navrhuje sa, aby časť týchto prostriedkov bola pokrytá priamo príjmami zo „stavebných“ poplatkov, a to v čase prvých šiestich rokov od zriadenia tohto informačného systému.
K bodom 4 a 5
Navrhujú sa upraviť správne poplatky vo väzbe na nové procesné inštitúty konania vo výstavbe, pričom sadzby poplatkov sa navrhuje diferencovať vo väzbe na kategorizáciu stavieb. Zároveň je snaha rozložiť sumu poplatku v čase samotnej výstavby tak, aby sa väčšia časť poplatku platila až za kolaudáciu stavby a ekonomika výstavby bola menej zaťažená.
K čl. XVI(zákon NR SR č. 162/1995 Z. z.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby, ktorého údaje by mali mať referenčnú povahu a mali by sa poskytovať (aj) na účely konaní podľa zákona o katastri nehnuteľností, s cieľom najmä podporovať automatizáciu procesov zápisu stavieb.
K bodom 2 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 6 a 7
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K čl. XVII(zákon NR SR č. 180/1995 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XVIII(zákon NR SR č. 215/1995 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 2 a 3
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby, ktorého súčasťou je aj register stavieb a ktoré by mali mať referenčnú povahu a mali by sa poskytovať (aj) na účely geodézie a kartografie.
K bodom 4 a 5
V nadväznosti na úpravu registra stavieb v informačnom systéme územného plánovania a výstavby sa navrhuje tento register vypustiť v rámci úpravy informačného systému geodézie, kartografie a katastra a upraviť len spôsob poskytovania údajov z tohto registra.
K čl. XIX(zákon NR SR č. 129/1996 Z. z.)
20
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe.
K bodom 3 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XX(zákon č. 64/1997 Z. z.)
K bodom 1 až 4
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXI(zákon č. 281/1997 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe.
K čl. XXII(zákon č. 143/1998 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 2 až 5
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy a zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 6 a 7
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 8 a 9
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodu 10
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 11
Prechodné ustanovenie sa navrhuje z dôvodu zmeny v úprave špeciálnych stavebných úradov a s tým súvisiacou delimitáciou.
21
K čl. XXIII(zákon č. 144/1998 Z. z.)
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. XXIV(zákon č. 254/1998 Z. z.)
K bodom 1 až 9
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXV(zákon č. 298/1999 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. XXVI(zákon č. 136/2000 Z. z.)
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. XXVII(zákon č. 338/2000 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 3 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXVIII(zákon č. 302/2001 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná vykonanými zmenami v procese a schvaľovacích oprávneniach v rámci územného plánovania a konania vo výstavbe.
K čl. XXIX(zákon č. 314/2001 Z. z.)
K bodom 1 až 7
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXX(zákon č. 49/2002 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
22
K bodom 4 až 6
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 7 až 9
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXXI(zákon č. 319/2002 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K čl. XXXII(zákon č. 503/2003 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXXIII(zákon č. 220/2004 Z. z.)
K bodom 1 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 6 až 8
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXXIV(zákon č. 541/2004 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 3
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 4 až 10
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 11
23
Zmena sa navrhuje z dôvodu nevyhnutnosti plne elektronickej komunikácie vo veciach konania vo výstavbe a používania informačného systému územného plánovania a výstavby.
K bodu 12
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XXXV(zákon č. 582/2004 Z. z.)
K bodu 1
Navrhuje sa legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zároveň sa spresňuje definícia stavebného pozemku, aby nedochádzalo k aplikačným nezrovnalostiam.
V odseku 5 sa navrhuje negatívne vymedzenie stavebného pozemku na účely dane z nehnuteľností. Za stavebný pozemok sa nebude považovať pozemok, na ktorom sa realizuje drobná stavba, zmena stavby, prístavba alebo nadstavba. Ak rozhodnutie o povolení stavby stratí platnosť a zároveň sa nezačali stavebné práce na pozemku, taký pozemok tiež nebude stavebným ďalej pozemkom a zaradí sa na účely dane z pozemkov podľa evidencie v katastri nehnuteľností. Ak v rozhodnutí o povolení stavby bude uvedený aj pozemok (parcela) vo vlastníctve inej osoby ako osoby stavebníka a na tomto pozemku budú realizované len inžinierske stavby, pozemok sa na účely dane z nehnuteľností nebude považovať za stavebný pozemok.
K bodu 2
Legislatívno-technická úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 3
Navrhuje sa spresniť definícia stavby na bývanie v súvislosti so zmenou pojmov v novoprijatom zákone o výstavbe. Za stavbu na bývanie sa bude považovať bytová budova, v ktorej je viac ako polovica podlahovej plochy všetkých podlaží určená a vhodná na trvalé bývanie a takou stavbou bude aj rodinný dom určený na trvalé bývanie, ktorý má najviac tri byty. Aby neboli bytové budovy s najviac troma bytmi a rodinné domy s najviac troma bytmi zdaňované v režime dane z bytov, ustanovuje sa lex specialis podmienka zdanenia stavieb na bývanie s najviac troma bytmi priamo v zákone o miestnych daniach. Navrhovaným doplnením sa zabezpečí, že všetky bytové budovy s najviac troma bytmi a rodinné domy s najviac troma bytmi budú zdanené ako stavba na bývanie a bytové budovy s najmenej štyrmi bytmi budú zdanené v režime dane z bytov a nebytových priestorov.
K bodom 4 a 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodu 6
Navrhuje sa doplniť, že nebytový priestor využívaný na bývanie sa bude považovať za byt, a teda pri výpočte dane z bytov za takýto nebytový priestor alebo jeho časť sa použije sadzba dane z bytov. Týmto sa rieši zdanenie rôznych apartmánov a apartmánových bytov slúžiacich na trvalé bývanie tým, že sa jednoznačne zdania ako byty.
K bodom 7 až 9
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
24
K bodu 10
Ide o prechodné ustanovenie, podľa ktorého sa v prípade vzniku daňových povinností, poplatkovej povinnosti a oznamovacej povinnosti do 31. decembra 2024 bude postupovať podľa predpisov platných do 31. marca 2024.
K čl. XXXVI(zákon č. 657/2004 Z. z.)
K bodom 1 až 4
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 5 a 6
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 7 a 8
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 9
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K čl. XXXVII(zákon č. 326/2005 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 3 až 11
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 12 a 13
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodom 14 až 19
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zmenami v procesoch územného plánovania.
K čl. XXXVIII(zákon č. 538/2005 Z. z.)
25
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 3 a 4
Legislatívno-technické úpravy vyvolané zmenou v § 15.
K bodom 5 až 10
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K čl. XXXIX(zákon č. 555/2005 Z. z.)
K bodom 1 až 5
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XL(zákon č. 39/2007 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K čl. XLI(zákon č. 218/2007 Z. z.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodu 2
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K čl. XLII(zákon č. 355/2007 Z. z.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 2
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 3 až 9
26
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe, zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 10 a 11
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XLIII(zákon č. 669/2007 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 4 až 25
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj konania vo výstavbe.
K čl. XLIV(zákon č. 448/2008 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XLV(zákon č. 66/2009 Z. z.)
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou
K čl. XLVI(zákon č. 274/2009 Z. z.)
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XLVII(zákon č. 513/2009 Z. z.)
K bodu 1
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou
K bodom 2 až 6
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 7 a 9
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 8, 10 a 11
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
27
K bodom 12 až 17
Úprava vyvolaná zmenou v úprave špeciálnych stavebných úradov podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 18 až 23
Úprava nadväzujúca na zmenu v úprave špeciálnych stavebných úradov a vyvolaná tiež zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodu 24
Prechodné ustanovenie sa navrhuje z dôvodu zmeny v úprave špeciálnych stavebných úradov a s tým súvisiacou delimitáciou.
K bodu 25
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. XLVIII(zákon č. 131/2010 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania
K čl. XLIX(zákon č. 251/2012 Z. z.)
K bodom 1 až 6
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K bodom 7 až 10
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 11 a 13
V nadväznosti na ustanovenie kompetencie koordinácie činnosti v oblasti transeurópskej energetickej infraštruktúry vo výstavbe medzi oprávnenia Úradu pre územné plánovanie a výstavbu Slovenskej republiky podľa zákona o výstavbe sa navrhuje reflektovať túto úpravu v kompetenciách Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky a nadväzne upraviť štandardné delimitačné ustanovenie s týmto prechodom súvisiace.
K bodu 12
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K bodu 14
28
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. L(zákon č. 125/2015 Z. z.)
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne a digitálneho obrazu Slovenskej republiky.
K čl. LI(zákon č. 282/2015 Z. z.)
K bodu 1
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodom 2 až 6
Úprava vyvolaná zmenou v organizácii stavebných úradov a v príslušnosti orgánu, ktorý vedie vyvlastňovacie konanie.
K bodom 7 až 10
Úprava vyvolaná zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania a legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K čl. LII(zákon č. 447/2015 Z. z.)
K bodu 1
V súvislosti so zmenou pojmov v právnych predpisoch upravujúcich výstavbu (zákon o výstavbe) je potrebné zmeniť predmet miestneho poplatku za rozvoj. „Právoplatné stavebné povolenie“ sa nahrádza pojmom „právoplatné rozhodnutie o povolení stavby“ (následne sú identické zmeny vo všetkých tvaroch aj ďalej v celom zákone), pojem „zmena stavby pred dokončením“ v novom zákone o výstavbe nie je, pretože aj k zmene nedokončenej stavby sa vždy vydáva nové „rozhodnutie o povolení stavby“. Adekvátna trvalá náhrada pojmu „dodatočné povolenie stavby“ v novom zákone o výstavbe nie je s výnimkou prechodného ustanovenia, ktorým je možné dodatočne legalizovať stavby pred účinnosťou zákona o výstavbe. Z tohto dôvodu je potrebné definovať v predmete poplatku aj stavby, na ktoré bolo vydané osvedčenie o spôsobilosti stavby na prevádzku. Ohlásené stavby zo zákona o výstavbe môžu byť len drobné stavby do 25 m2, preto je vznik poplatkovej povinnosti po účinnosti zákona o výstavbe k týmto stavbám vzhľadom na „odpočítateľnú položku“ 60 m2 zo základu poplatku irelevantný.
K bodu 2
Naďalej platí, že predmetom poplatku za rozvoj je len stavba, ktorej uskutočnením vznikne nová alebo ďalšia podlahová plocha. Preto pre vylúčenie pochybností existujúca skolaudovaná stavba, ktorá prechádza stavebnými úpravami, zmenou účelu využitia stavby, rekonštrukciou, údržbou, nadstavením alebo pristavením časti stavby je predmetom poplatku vždy len v takom rozsahu, kde sa posúdi rozdiel vo finálnej podlahovej ploche nadzemnej časti stavby po realizácii stavebnej činnosti a pred ňou. Predmetom poplatku je len kladný rozdiel v podlahovej ploche nadzemnej časti stavby, pokiaľ § 6 ods. 8 a § 16 ods. 4 neustanovujú inak (ide o špeciálny režim k zníženiu podlahovej plochy počas realizácie stavby, kde konečná výška poplatkovej povinnosti má po zohľadnení zmien na stavbe byť v sume zodpovedajúcej konečnej podlahovej ploche nadzemnej časti realizovanej stavby).
29
K bodom 3 až 6
Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvisiacu so zmenou pojmov v novom zákone o výstavbe. Pojem „bytový dom“ sa nahrádza pojmom „bytová budova“. Pojem „stavebné povolenie“ sa nahrádzajú pojmom „rozhodnutie o povolení stavby“ a pojem „rozhodnutie o dodatočnom povolení stavby“ sa nahrádza pojmom „osvedčenie o spôsobilosti nepovolenej stavby“. Adekvátna trvalá náhrada pojmu „dodatočné povolenie stavby“ v novom zákone o výstavbe nie je a pojem „ohlásenej stavby“ už nie je kvôli „odpočítateľnej položke“ potrebný (viď bod 1). Ďalej sa pojem „realizácia stavby“ nahrádza pojmom „uskutočňovanie stavebných prác“.
K bodom 7 a 8
V súvislosti s novou úpravou podľa zákona o výstavbe ak ide o stavebné práce na jednoduchej stavbe, rozhodnutie o povolení stavby je zároveň overením projektu stavby. Z dôvodu zachovania princípu minimalizácie administratívnej náročnosti sa pri jednoduchej stavbe nebude vyžadovať potvrdenie výmery podlahovej plochy nadzemnej časti stavby projektantom stavby. Zároveň sa spojili ods. 3 a 4 z dôvodu nadbytočnosti a upresneniu, aby nedochádzalo opätovnej výzve zo strany obce. Po novom sa navrhuje možnosť vyrubenia poplatku podľa pomôcok, ak poplatník nesplní výzvu správcu dane podľa § 4 ods. 3.
K bodom 9 až 11
Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvisiacu so zmenou pojmu „stavebné povolenie“ sa nahrádzajú pojmom „rozhodnutie o povolení stavby“ a pojem „rozhodnutie o dodatočnom povolení stavby“ sa nahrádza pojmom „osvedčenie o spôsobilosti nepovolenej stavby“. Pre upresnenie sa dopĺňa postup ak sa poplatníci dohodnú na inom ako rovnakom pomere.
K bodu 12
V súvislosti s výpočtom poplatku za rozvoj pri právoplatnom rozhodnutí o povolení stavby k stavbe, ktorá už bola predtým povolená skorším rozhodnutím o povolení stavby sa v ods. 8 ustanovuje postup stanovenia základu poplatku pri zvýšení podlahovej plochy nadzemného časti stavby a v ods. 9 postup stanovenia základu poplatku ak sa zníži podlahová plocha a vznikne záporný rozdiel výmer nadzemnej časti podlahovej plochy. Pri znížení podlahovej plochy je základom poplatku záporný rozdiel podlahovej plochy. V oboch prípadoch sa zníženie základu poplatku o 60 m2 nepoužije (viď § 8 ods. 4 v novom znení), pretože „odpočítateľná položka“ sa už použila na prvé rozhodnutie o povolení stavby. Slovným spojením „skorším rozhodnutím o povolení stavby“ sa myslí situácia, ak pred vydaním posudzovaného rozhodnutia o povolení stavby (z titulu ktorého vznikla poplatková povinnosť) bolo predtým na tú istú stavbu vydané jedno alebo viac skorších rozhodnutí o povolení stavby. V nadväznosti na ustanovenie § 3 ods. 2 sa vždy posudzuje čistá nová alebo ďalšia podlahová plocha, ktorá pribudla a v ponímaní ods. 9 podlahová plocha, ktorá ubudla. Ide o presun a úpravu pôvodného § 8 ods. 5 a 6, ktoré vecne súvisia s určením základu poplatku v § 6.
K bodu 13
Poznámka pod čiarou k odkazu 11 už nie je potrebná, keďže odkaz 3d) sa vzťahuje aj na pojem stavby na bývanie.
K bodu 14
30
Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvisiacu so zmenou pojmu „stavebné povolenie“ sa nahrádzajú pojmom „rozhodnutie o povolení stavby“ a pojem „rozhodnutie o dodatočnom povolení stavby“ sa nahrádza pojmom „osvedčenie o spôsobilosti nepovolenej stavby“.
K bodom 15 a 16
V súvislosti s presunom pôvodných ods. 5 a 6 do § 6, sa v § 8 ods. 4 určuje, že v oboch prípadoch podľa § 6 ods. 8 alebo 9 sa zníženie základu poplatku o 60 m2 už nepoužije, pretože „odpočítateľná položka“ sa už použila na prvé rozhodnutie o povolení stavby.
K bodu 17
V súvislosti so zmenou postupu pri zmenách nedokončenej stavby, keďže k zmene nedokončenej stavby sa vždy vydáva nové „rozhodnutie o povolení stavby“, už nebude potrebné novým rozhodnutím rušiť pôvodné rozhodnutie a nebude dochádzať k započítavaniu už vyrubeného poplatku. Rozhodnutie o vyrubení sa vydá samostatne a zvlášť ku každému rozhodnutiu o povolení stavby.
K bodu 18
Z dôvodu zníženia administratívneho zaťaženia a neefektivity vyrubovania poplatku nižšieho ako sú jeho administratívne náklady na vyrubenie.
K bodu 19
Z dôvodu úpravy § 9 ods. 2 zákona je potrebné upraviť aj § 10 ods. 3 zákona. Už nebude dochádzať k novovyrubovaniu poplatku a ani k zníženiu vyrubeného poplatku za rozvoj.
K bodu 20
Z dôvodu aplikačných nezrovnalostí v praxi sa spresňuje pojem „školského“ a rozširuje sa aj o pojem „školy“ v širšom zmysle.
K bodu 21
Navrhuje sa znenie prechodných ustanovení, ktorých cieľom je stanovenie postupu pri určení poplatkovej povinnosti k stavbám, ktorým poplatková povinnosť:
-vznikla pred účinnosťou novely zákona o miestnom poplatku za rozvoj,
-vznikla po účinnosti „nového“ zákona o výstavbe a novely zákona o miestnom poplatku za rozvoj, ale povolená bola podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku, čiže podľa „starého“ stavebného zákona,
-vznikla z dôvodu zmeny nedokončenej stavby na základe právoplatného rozhodnutia o povolení stavby podľa „nového“ zákona o výstavbe, avšak rozostavaná bola na základe „starého“ stavebného zákona.
K bodu 22
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. LIII(zákon č. 87/2018 Z. z.)
K bodu 1
31
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodom 2 až 4
Úprava vyvolaná zmenou v organizácii stavebných úradov a zmenou v kompetenciách ministerstva dopravy a nového úradu pre územné plánovanie a výstavbu.
K bodom 5 až 7
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 8 až 10
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. LIV(zákon č. 112/2018 Z. z.)
K bodom 1 a 2
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. LV(zákon č. 452/2021 Z. z.)
K bodom 1 až 3
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania.
K bodu 4
Úprava vyvolaná zavedením inštitútu záväzných stanovísk v spojení s dotknutými orgánmi a dotknutými právnickými osobami a s tým súvisiacimi zmenami v spôsobe udeľovania povolení, súhlasov a obdobných vyjadrení k stavbám a súvisiacim činnostiam.
K bodom 5 až 14
Úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy a zrušením niektorých inštitútov v rámci územného plánovania, ako aj legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou.
K bodu 15
Úprava vyvolaná zriadením nového informačného systému územného plánovania a výstavby a budovaním jeho údajovej základne.
K bodom 16 až 18
Legislatívno-technická úprava poznámok pod čiarou a úprava vyvolaná zmenou v pojmoch podľa novej stavebnej legislatívy.
K čl. LVI(zákon č. 200/2022 Z. z.)
K bodom 1 až 4
32
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 5
Legislatívno-technická úprava nadväzujúca na zmeny v zákone SNR č. 138/1992 Zb.
K bodu 6
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 7
Navrhuje sa explicitne vyjadriť vzťah medzi všeobecne záväznými nariadeniami, ktorými sa územnoplánovacia dokumentácia schvaľuje a vydáva a požiadavkami podľa tohto zákona a predpisov vydaných na jeho vykonanie. Keďže cieľom jednotne ustanoviť pravidlá pre územnoplánovaciu dokumentáciu, jej obsah a spracovanie a tieto sú ustanovené vykonávacími predpismi, je s ohľadom na zákon o obecnom zriadení vhodné ustanoviť, že jednotlivé všeobecne záväzné nariadenia s nimi nesmú byť v rozpore. Úprava § 39 ods. 2 tým nie je dotknutá, čo znamená, že osobitné úpravy vo všeobecne záväzných nariadeniach týchto miest, v rozsahu § 39 ods. 12, sú možné a v súlade s § 18 ods. 1.
K bodu 8
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 9
Vzhľadom na osobitné postavenie hlavného mesta sa navrhuje, aby príslušný orgán na vydanie záväzného stanoviska mohol ustanoviť aj zákon o hlavnom meste. Cieľom je poskytnúť samospráve hlavného mesta priestor na úpravu, ktorá najlepšie reflektuje rozdelenie úloh medzi mesto a mestské časti.
K bodu 10
Z dôvodu potreby viacerých spresňujúcich úprav sa navrhuje ustanoviť § 25 v novom znení. Podstatnou vecnou úpravou je zavedenie inštitútu digitálneho obrazu Slovenskej republiky, ktorý bude predstavovať svojho druhu referenčnú databázu údajov o povrchu Slovenskej republiky a objektov na ňom sa nachádzajúcich. Povinné použitie týchto údajov sa ustanovuje vo vzťahu k ostatným systémom, ktoré tieto údaje evidujú, či vo svojej činnosti používajú. Cieľom je zabezpečiť, aby údaje v hodnotách ako sú zaznamenané v digitálnom obraze Slovenskej republiky boli používané jednotne pri činnostiach v územnom plánovaní a výstavbe a v širšom kontexte aj pri činnostiach evidencie objektov a javov na povrchu Slovenskej republiky.
Vzhľadom na potenciál, ktorý nový informačný systém územného plánovania a výstavby ponúka sa tiež navrhuje, aby mohol poskytovať elektronické služby, ktoré sú založené na využití jeho komplexnej a jedinečnej povahy. Navrhuje sa tiež, aby prednostný účel takto poskytovaných služieb bol v zákone priamo vyjadrený a sledoval vedeckú, výskumnú alebo analytickú činnosť, s presahom do rozvoja digitálnej ekonomiky. Inak povedané, aby tieto služby boli poskytované tak, aby aspoň jedným z efektov bola aj podpora súvisiaceho ekosystému a možnosť stavať na činnosti informačného systému územného plánovania
33
a výstavby nadstavbu služieb zo strany súkromného sektora.
K bodu 11
Navrhuje sa spresniť ustanovenie o použití podkladu, ktorý bol získaný na základe dohody s inou osobou, ako územnoplánovacieho podkladu. V záujme udržania štandardu spracovania týchto podkladov sa vyžaduje, aby boli spracované aj v tomto prípade kvalifikovaným spracovateľom podľa zákona a aj spôsobom, ktorý zákon a jeho vykonávacie predpisy vyžadujú. Inak povedané, proces spracovania bude mať rovnaké nároky na kvalitu spracovateľa a výstupu, či už ho vykonáva orgán územného plánovania, alebo externý subjekt.
K bodom 12 až 15
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 16
Vzhľadom na to, že množstvo elektronických dokumentov bude prístupných prostredníctvom informačného systému územného plánovania a výstavby navrhuje sa, aby pri doručovaní takýchto dokumentov neboli doručované priamo dokumenty, ale len odkazy na miesto ich sprístupnenia v informačnom systéme. Dôvod je aj praktický, častokrát ide o objemom veľké súbory, čo jednak zahlcuje kapacitu elektronickej schránky a častokrát aj naráža na kapacitu samotnej elektronickej správy.
K bodu 17
Navrhuje sa spresniť, či inak upraviť ustanovenia, ktoré boli identifikované ako potenciálne spôsobujúce výkladové nejasnosti.
K bodu 18
Navrhuje sa v procese obstarávania zmien a doplnkov územnoplánovacej dokumentácie zohľadniť aj procesné požiadavky § 29 ods. 1 písm. a) až c), a to na účely skvalitnenia celého procesu.
K bodu 19
Navrhuje sa úprava v spôsobe poskytovania údajov a prístupu k údajom zo strany správcu informačného systému územného plánovania a výstavby. Zachováva sa princíp prístupu k všetkým údajom ktoré sú pre činnosť územného plánovania a výstavby nevyhnutné, pričom sa zároveň upúšťa od výpočtu rozsahu údajov, ktoré je možné poskytnúť, keďže výpočet nie je schopný reflektovať dynamiku zmien a vývoja rôznych zdrojov údajov.
Navrhuje sa na úrovni zákona explicitne upraviť najmä poskytovanie údajov v predpísanej štruktúre a elektronicky, poskytovanie metadát k údajom, úpravu spôsobu uzatvárania dohôd o zabezpečení poskytovania údajov a vyjadrenie vzťahu ku kategóriám údajov, ktoré sú chránené podľa osobitných predpisov.
Poskytovanie údajov by malo prebiehať prioritne v elektronickej podobe, definovanej štruktúre a automatizovaným spôsobom, a to najmä v prípadoch, ak ide o zdroj údajov, ktorý poskytuje údaje prostredníctvom modulu procesnej integrácie a integrácie údajov podľa zákona o e-Governmente. Predmetný zákon obsahuje úpravu tohto modulu, ako aj jeho fungovania, vrátane riadenia prístupu k údajom a ich poskytovanie elektronicky a nepretržitým spôsobom prístupu.
34
Samotný inštitút dohody o zabezpečení poskytovania údajov nie je koncipovaný ako podmienka na ich poskytovanie, ale ako svojho druhu realizačná dohoda, ktorá má definovať technické podrobnosti poskytovania, pričom samotný právny nárok bude upravený na úrovni zákona. Preto ani neuzavretie dohody nie je dôvodom na neplnenie povinnosti poskytovať údaje z týchto zdrojov.
K bodom 20 až 22
Navrhuje sa spresniť splnomocňovacie ustanovenia.
K čl. LVII(zákon č. 201/2022 Z. z.)
K bodu 1
V nadväznosti na požiadavku Úradu jadrového dozoru sa navrhuje vypustiť obmedzenie rozsahu, v ktorom tento úrad vykonával činnosť špeciálneho stavebného úradu.
K bodu 2
Keďže časť vyhradených činností bude naďalej vykonávaná na základe živnostenského oprávnenia, je potrebné upraviť predmetné ustanovenie.
K bodu 3
S cieľom odstrániť potenciálne výkladové nejasnosti sa navrhuje explicitne ustanoviť princíp, ktorý bol od počiatku so zriadením informačného systému územného plánovania a výstavby spájaný – a to, že všetky konania, ktorých výsledkom je povolenie stavby, sa vykonávajú v tomto systéme, a to aj v prípade, ak sú procesne upravené iným predpisom a prípadne spojené (integrované) s ďalšími konaniami.
K bodu 4
Vzhľadom na to, že množstvo elektronických dokumentov bude prístupných prostredníctvom informačného systému územného plánovania a výstavby navrhuje sa, aby pri doručovaní takýchto dokumentov neboli doručované priamo dokumenty, ale len odkazy na miesto ich sprístupnenia v informačnom systéme. Dôvod je aj praktický, častokrát ide o objemom veľké súbory, čo jednak zahlcuje kapacitu elektronickej schránky a častokrát aj naráža na kapacitu samotnej elektronickej správy.
K bodom 5 a 6
Vzhľadom na osobitné postavenie hlavného mesta sa navrhuje, aby príslušný orgán na vydanie záväzného stanoviska mohol ustanoviť aj zákon o hlavnom meste. Cieľom je poskytnúť hlavnému mestu priestor na úpravu, ktorá najlepšie reflektuje rozdelenie úloh medzi mesto a mestské časti vrátane úpravy lehôt na vydanie záväzného stanoviska.
K bodu 7
Navrhuje sa zladiť text s predpismi na úseku civilného letectva.
K čl. LVIII (účinnosť)
Účinnosť sa navrhuje od 1. septembra 2023 vo vzťahu k niektorým zmenám v zákone o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave a od 1. apríla 2024 vo vzťahu k ostatným ustanoveniam.
35
v
zobraziť dôvodovú správu -
Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony
K predpisu 256/2022, dátum vydania: 21.07.2022Dôvodová správa
A. Všeobecná časť
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „MHSR“) predkladá návrh novely zákona č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „ZoE“), zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach (ďalej len „ZoR“), a zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (ďalej len „živnostenský zákon“) z dôvodu transpozície balíka opatrení pod označením tzv. „Čistá energia pre všetkých Európanov“ (Clean Energy for all Europeans Package – ďalej len „CEP“), ktorý Európska komisia predstavila 30. novembra 2016. CEP obsahuje okrem iného opatrenia v oblasti vnútorného trhu s elektrinou a bezpečnosti dodávok elektriny, ďalej v oblasti energetickej efektívnosti, využívania obnoviteľných zdrojov energie (ďalej len „OZE“) a pravidiel pre riadenie energetickej únie (governance). Tri hlavné ciele CEP sú:
-uprednostňovať energetickú efektívnosť,
-dosiahnuť celosvetovo vedúce postavenie v oblasti energie z OZE a
-zabezpečiť spravodlivé podmienky pre spotrebiteľov.
Trendy v oblasti vnútorného trhu s elektrinou, ktoré zahŕňajú o. i. integráciu nových prvkov sústavy a účastníkov trhu, sú upravené najmä nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (ďalej len „nariadenie (EÚ) 2019/943“) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (ďalej len „smernica (EÚ) 2019/944“).
Nariadenie (EÚ) 2019/943 bolo prijaté v júni 2019 a od 4. júla 2019 (dvadsiaty deň po dni uverejnenia v Úradnom vestníku EÚ) je účinné. Uplatniteľnosť nariadenia (EÚ) 2019/943 je podľa čl. 71 ods. 2 stanovená od 1. januára 2020, pričom niektoré časti sú uplatniteľné už dňom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Ide najmä o články, ktoré pojednávajú o:
-preskúmaní ponukových oblastí (čl. 14),
-akčných plánoch (čl. 15),
-koncepčných zásadách kapacitných mechanizmov (čl. 22 ods. 4),
-posudzovaní primeranosti zdrojov na európskej úrovni (čl. 23 ods. 3 a 6),
-zriadení a poslaní regionálnych koordinačných centier (čl. 35 a 36) a
-práve členských štátov EÚ vydať podrobnejšie opatrenia (čl. 62).
Smernica (EÚ) 2019/944 bola tiež prijatá v júni 2019 a nadobudla účinnosť 4. júla 2019. Transpozícia do národného práva má byť v súlade s čl. 71 vykonaná do 31. decembra 2020 (s výnimkou niektorých ustanovení týkajúcich sa zmeny smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES, ktoré musia byť vykonané v skorších termínoch).
Ďalšími legislatívnymi aktmi CEP sú:
-smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti,
-smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (ďalej len „smernica (EÚ) 2018/2001“),
2
-smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti,
-nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013,
-nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/941 z 5. júna 2019 o pripravenosti na riziká v sektore elektrickej energie a o zrušení smernice 2005/89/ES (ďalej len „nariadenie o pripravenosti na riziká“),
-nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/942 z 5. júna 2019, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „nariadenie (EÚ) 2019/942“).
ZoE v súčasnosti vytvára právny rámec pre podnikanie v energetických odvetviach, ustanovuje práva a povinnosti jednotlivých účastníkov trhu s elektrinu a s plynom a pravidlá pre výkon štátnej správy v energetike. Cenovú a vecnú reguláciu v odvetví elektroenergetiky a plynárenstva upravuje ZoR, ktorý ďalej vymedzuje postavenie a pôsobnosť Úradu pre reguláciu sieťových odvetví (ďalej len „ÚRSO“) ako jediného a samostatného regulátora pre sieťové odvetvia a povinnosti regulovaných subjektov.
Základné princípy, z ktorých súčasná zákonná úprava vychádza, sú v rámci členských štátov EÚ naďalej platné, dochádza však k rozšíreniu niektorých z nich, respektíve k zavádzaniu nových princípov a rovnako nových účastníkov trhu s elektrinou (a plynom) v záujme podpory jednotného trhu s elektrinou, stability a bezpečnosti trhu s elektrinou a zaistenia ochrany jednotlivých subjektov, najmä koncových odberateľov elektriny.
Návrh novely ZoE prináša najmä tieto zmeny:
-právnu úpravu nových účastníkov trhu s elektrinou a trhu s plynom,
-právnu úpravu akumulácie,
-čiastočnú dereguláciu maloobchodných cien elektriny a plynu a súvisiace zmeny v oblasti ochrany spotrebiteľa,
-úpravu doterajších právnych podmienok pre nasadzovanie tzv. inteligentných meracích systémov (ďalej len „IMS“) do konkrétnych odberných miest,
-právnu úpravu obstarávania podporných služieb k dosiahnutiu a udržaniu bezpečnej a spoľahlivej prevádzky prenosovej alebo distribučnej sústavy v reálnom čase a ďalšie nové práva a povinnosti prevádzkovateľov distribučných sústav (ďalej len „PDS“) a prevádzkovateľa prenosovej sústavy (ďalej len „PPS“),
-úpravu dátových tokov spojených s novými procesmi.
Medzi nových účastníkov trhu patria aktívny odberateľ, energetické spoločenstvo, prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie elektriny a agregátor. Okrem práv a povinností týchto nových účastníkov trhu je navrhnutý aj spôsob ich vstupu na trh, a to pri zachovaní súčasného konceptu udeľovania povolení, resp. potvrdenia o splnení oznamovacej povinnosti.
Prehľad návrhu regulácie nových subjektov na trhu je uvedený nižšie.
3
Oprávnenie na podnikanie
„Jednoduché“ oznámenie podľa § 4 ods. 9 ZoE
Aktívny odberateľ, prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie elektriny alebo energetické spoločenstvo s energetickými zariadeniami do 11 kW
nie
nie
Odberateľ, ktorý nespadá do kategórie aktívneho odberateľa, alebo energetické spoločenstvo prevádzkujúce činnosti nielen pre svojich členov s energetickými zariadeniami nad 11 kW
áno, oprávnenie na výrobu elektriny alebo oprávnenie na uskladňovanie elektriny (príp. oba typy oprávnenia)
nie
Aktívny odberateľ alebo energetické spoločenstvo vyrábajúce alebo uskladňujúce elektrinu pre svojich členov s energetickými zariadeniami 11 kW – 1 MW
nie
áno
Aktívny odberateľ alebo energetické spoločenstvo s energetickými zariadeniami nad 1 MW
áno, oprávnenie na výrobu elektriny alebo oprávnenie na uskladňovanie elektriny (príp. oba typy oprávnenia)
nie
Aktívny odberateľ dodávajúci elektrinu
nie
áno
Energetické spoločenstvo dodávajúce elektrinu (samovyrobenú alebo nakúpenú na trhu) len svojim členom alebo vykonávajúce činnosť agregácie len pre svojich členov
nie
áno
Energetické spoločenstvo dodávajúce elektrinu (samovyrobenú alebo nakúpenú na trhu) nielen pre svojich členov alebo vykonávajúce činnosť agregácie nielen pre svojich členov
áno, oprávnenie na dodávku elektriny
nie
Agregátor (okrem energetických spoločenstiev – viď vyššie)
áno, oprávnenie na dodávku elektriny
nie
Energetické spoločenstvo prevádzkujúce distribučnú sústavu
áno, oprávnenie na distribúciu elektriny
nie
Prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie energie (nie odberateľ)
áno, oprávnenie na výrobu elektriny alebo oprávnenie na uskladňovanie elektriny (príp. oba typy oprávnenia)
nie
Za aktívnych odberateľov sa všeobecne považujú koncoví odberatelia elektriny, ktorí popri samotnom spotrebovávaní (odbere) elektriny zo sústavy v určitom rozsahu elektrinu tiež vyrábajú, a prípadne aj dodávajú na trh, a ktorí dokážu tiež upraviť svoje spotrebiteľské správanie tak, že môžu byť zdrojom dodatočnej flexibility pre trh.
Energetickým spoločenstvom sa rozumie občianske energetické spoločenstvo podľa smernice (EÚ) 2019/944 a komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice (EÚ) 2018/2001, ktoré smerujú k organizácii komunitárnych aktivít v oblasti energetiky, a to cez právnickú osobu založenú špecifickými osobami, s demokratickými princípmi riadenia, za nekomerčným účelom a na nediskriminačnom základe vo vzťahu k ostatným účastníkom trhu, pričom komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov môže pôsobiť nielen na trhu s elektrinou, ale aj na trhoch s inými energiami, ak je splnená podmienka,
4
že ide o energiu z OZE. V návrhu zákona je teda upravený vstup energetických spoločenstiev na trh v prípade výkonu ich rôznych rolí, procedúra osvedčovania energetických spoločenstiev, ich práva a povinnosti na trhu s elektrinou a v prípade komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov aj na trhu s plynom.
Ďalším novým účastníkom trhu s elektrinou je agregátor. Predkladaný návrh zákona obsahuje komplexnú právnu úpravu činnosti agregácie, keďže agregácia je z hľadiska smernice (EÚ) 2019/944 jedným z nových fenoménov a mala by priniesť rozvoj nových služieb v oblasti riadenia spotreby, flexibility aj ponuky nových produktov pre poskytovanie podporných služieb.
Koncepčne je upravená aj téma akumulácie vrátane práv a povinností prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny, pretože zvyšovanie akumulačných schopností elektroenergetických sústav je súčasným trendom na celom svete ako reakcia na zvyšujúcu sa výrobu energie z OZE. Hoci je flexibilita (schopnosť sústavy reagovať na neočakávané výkyvy výroby a spotreby) dosiahnuteľná zlepšeným riadením konvenčných zdrojov, sústav alebo spotreby, v stále väčšej miere sa uplatňujú tiež akumulačné systémy. Ich účelom je časové riadenie spotreby elektriny vyrobenej intermitentnými zdrojmi energie, teda vyrovnanie rozdielnych okamihov výroby elektriny a potreby jej spotreby, prípadne uskladnenie elektriny pre vlastnú potrebu výrobcu elektriny. Uskladňovanie elektriny nebolo v minulosti prioritou EÚ pri koncipovaní strategických zámerov rozvoja energetiky – čiastočne preto, že v energetike založenej na fosílnych palivách boli výhody skladovania obmedzené, a čiastočne preto, že vznikajúce technológie neboli pre skladovanie vo veľkom meradle ekonomicky výhodné. Z tohto dôvodu nebola problematika akumulácie skôr riešená zo strany EÚ ani legislatívne. Nové možnosti skladovania sa však stávajú dôležitou súčasťou energetického systému s rýchlym pokrokom v oblasti nových technologických riešení (predovšetkým batérií) a rastúcim podielom variabilnej výroby obnoviteľnej energie.
Zmeny v oblasti právnej úpravy ochrany spotrebiteľa súvisia tiež s čiastočnou dereguláciou cien dodávok elektriny a plynu (pozn.: úprava v oblasti cenovej regulácie maloobchodných dodávok elektriny a plynu je predmetom inej novely zákona v skrátenom legislatívnom konaní), a to s dôrazom na slobodnú voľbu dodávateľa/agregátora, právo na zmenu dodávateľa/agregátora a pravidlá pre poplatky s ňou spojené, práva pri kolektívnej zmene dodávateľa, právne zakotvenie nástroja na porovnávanie ponúk dodávateľov, pravidlá pre obsahové i formálne náležitosti faktúr a informácií o vyúčtovaní, právo na mimosúdne urovnanie sporov a pravidlá pre dojednávanie zmlúv vrátane zmlúv s dynamickou cenou.
Jednou z podmienok pre rozvoj súčasných a nastupujúcich trendov (agregácia, flexibilita, dynamické ceny) je zavedenie IMS. Realizácia IMS je kľúčovým prvkom pre rozvoj sietí a zároveň neoddeliteľnou súčasťou tzv. inteligentných sietí (smart grids). IMS by tiež mali napomôcť k lepšiemu informovaniu o tokoch v jednotlivých častiach elektrizačnej sústavy a ich optimalizácii. Predkladaný návrh zákona naďalej počíta so zavádzaním IMS na základe analýzy ekonomických prínosov vyplývajúcich zo zavedenia rôznych foriem IMS a nákladov na ich obstaranie, inštaláciu a prevádzku pre jednotlivé kategórie koncových odberateľov elektriny, ktorú vypracuje MHSR v spolupráci s ÚRSO, je však zvolené iné legislatívne riešenie. Tiež sa ustanovuje právo koncového odberateľa elektriny na inštaláciu IMS (a tomu zodpovedajúca povinnosť PDS), ak sú splnené dané podmienky.
Ďalšie nové povinnosti PDS a tiež PPS sa týkajú obstarávania podporných služieb a flexibility, verejných konzultácií pri vypracovaní plánu rozvoja sústavy a prevádzkového poriadku, posúdenia primeranosti zdrojov na účely prípadného zavedenia kapacitného mechanizmu a všeobecne spolupráce PDS a PPS s inými účastníkmi trhu. Zakotvený je tiež režim prevádzky zariadení na uskladňovanie elektriny a nabíjacích staníc zo strany PDS a PPS, pričom ako východiskový je stanovený zákaz vlastniť, vyvíjať, spravovať alebo prevádzkovať
5
zariadenie na uskladňovanie elektriny alebo nabíjaciu stanicu pre iné než vlastné použitie. Výnimky sú možné v prípade zariadení na uskladňovanie elektriny, ak ÚRSO udelí súhlas. Prevádzkovateľ miestnej distribučnej sústavy, ktorá spĺňa požiadavky kladené na uzavreté distribučné sústavy, môže so súhlasom ÚRSO prevádzkovať zariadenie na uskladňovanie elektriny aj nabíjaciu stanicu.
Požiadavky na digitalizáciu energetiky sú v návrhu zákona zhmotnené v elektronickom systéme prevádzkovanom organizátorom krátkodobého trhu s elektrinou (ďalej len „OKTE“), ktorý má OKTE umožniť komunikovať a robiť právne úkony voči účastníkom trhu s elektrinou orgánom štátnej správy energetike v elektronickej podobe.
Návrh novely ZoR prináša najmä tieto zmeny:
-rozšírenie doterajších právomocí ÚRSO v súvislosti s vyššie uvedenými zmenami v ZoE a požiadavkami smernice (EÚ) 2019/944,
-novú úpravu cieľov činnosti ÚRSO, spolupráce ÚRSO s regulačnými orgánmi členských štátov, Európskou komisiou a Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej tiež len „ACER“), pôsobnosti ÚRSO vo vzťahu k regionálnemu koordinačnému centru, postupu ÚRSO pri vydávaní koordinovaných rozhodnutí,
-čiastočnú dereguláciu cien dodávok elektriny a plynu v nadväznosti na úpravu v ZoE,
-rozšírenie doterajšieho rozsahu vecnej regulácie,
-rozšírenie právnej úpravy pre riešenie sporov o spory medzi novými účastníkmi trhu s elektrinou a rozšírenie kompetencií ÚRSO pri rozhodovaní sporov.
Návrh novely živnostenského zákona zohľadňuje existenciu nových činností v energetike a vymedzuje, či sa podnikateľský výkon danej činnosti riadi ZoE alebo živnostenským zákonom.
Navrhovaná právna úprava je nevyhnutná, pretože ide o transpozíciu opatrení zavádzaných smernicou (EÚ) 2019/944 a čiastočne tiež smernicou (EÚ) 2018/2001 do vnútroštátneho právneho poriadku SR. Transpozičná lehota smernice (EÚ) 2019/944 pritom uplynula už 31. decembra 2020. Reforma energetickej legislatívy pre nový dizajn trhu je navyše jednou z priorít Plánu obnovy a odolnosti SR a jej prijatie umožní čerpanie únijných finančných prostriedkov s definovanými míľnikmi.
Návrh zákona bude mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, pozitívne sociálne vplyvy, pozitívny vplyv na životné prostredie a čiastočne pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti. Návrh zákona nepredpokladá vplyv na rozpočet verejnej správy, služby verejnej správy pre občana, ani vplyv na manželstvo, rodičovstvo a rodinu.
Očakáva sa vplyv navrhovaných opatrení na podnikateľské prostredie celkovo, najmä vzhľadom na vstup nových aktérov na trh s elektrinou. Nová právna úprava zavedie a zadefinuje nové činnosti a subjekty pôsobiace v oblasti elektroenergetiky, ktoré môžu tieto činnosti vykonávať, čím sa otvoria možnosti pre nové podnikateľské aktivity na elektroenergetickom trhu. Navrhovaný koncept čiastočnej deregulácie cien elektriny a plynu umožní zvýšenie konkurencie na trhu.
Predpokladá sa pozitívny dopad novej legislatívy z pohľadu sociálnych vplyvov, keďže predkladaný legislatívny návrh posilní možnosti všetkých odberateľov aktívne sa zapájať do účasti na energetickom trhu, riadiť vlastnú spotrebu či znižovať náklady na energie formou poskytovania flexibility alebo inštalácie zariadení na výrobu energií z OZE. Posilnenie právomocí ÚRSO v oblasti ochrany spotrebiteľa zabezpečí zvýšenie ochrany práv odberateľov elektriny a plynu. Koncept deregulácie cien otvorí priestor pre vstup konkurenčných subjektov na trh, a tým by mal prispieť k rozvoju hospodárskej súťaže, z ktorej by v konečnom dôsledku
6
mal čerpať výhody koncový odberateľ, najmä v dlhodobom horizonte znížením koncových cien energií a skvalitnením ponúkaných služieb. Predkladaný návrh zároveň definuje energetické spoločenstvá ako nových aktérov trhu, ktoré sú ďalšou možnosťou pre odberateľov, ako sa môžu priamo podieľať napr. na výrobe alebo spoločnom využívaní elektriny/plynu, resp. všeobecne na trhu s elektrinou alebo trhu s plynom. Hlavný rozdiel oproti tradičným spoločnostiam spočíva v tom, že primárnym cieľom komunitných energetických iniciatív nie je dosahovanie zisku, ale poskytovanie ekonomických, environmentálnych a sociálnych prínosov ich členom.
Ďalej sa očakáva pozitívny vplyv návrhu zákona na životné prostredie, najmä na kvalitu ovzdušia, lebo sa kladie dôraz na ďalší rozvoj výroby elektriny z OZE. Čiastočne pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti vplyvom zavedenia nástroja na porovnávanie ponúk dodávateľov (porovnávací portál) pre koncových odberateľov v domácnosti a malých odberateľov mimo-domácnosti, ktorý bude spĺňať požiadavky smernice (EÚ) 2019/944.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, so zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom EÚ.
Zákon nadobudne účinnosť 1. októbra 2022. Niektoré časti zákona nadobúdajú účinnosť od 30. júla 2022.
7
Dôvodová správa
B. Osobitná časť
K Čl. I
K bodom 1 až 17 (§ 2)
Doterajšie definície základných pojmov sú upravené tak, aby boli v súlade so znením a novými požiadavkami smernice (EÚ) 2019/944 (prístup do sústavy, univerzálna služba, zariadenie na výrobu elektriny, elektroenergetické zariadenie, podporná služba, regulačná elektrina, dodávanie elektriny). Tiež sú zavedené nové definície pojmov (nefrekvenčná podporná služba, regulačná služba, odovzdávacie miesto, zdieľanie elektriny, zdieľanie plynu, zabezpečovanie rovnováhy, dynamická cena elektriny, agregácia, flexibilita, aktivácia flexibility, uskladňovanie elektriny, zariadenie na uskladňovanie elektriny, plne integrovaný prvok sústavy, riadenie preťaženia, pojem „takmer v reálnom čase“, interoperabilita, informácie o vyúčtovaní za dodávku elektriny a informácie o vyúčtovaní za dodávku plynu). Zavedenie nového pojmu „regulačná služba“ súvisí s prevzatím terminológie EÚ (podľa nariadenia Komisie (EÚ) 2017/2195).
Definícia pojmu malý zdroj bola v ZoE zrušená, keďže aby bola využiteľná pre koncept aktívneho odberateľa, musela by zahŕňať aj výrobu elektriny z neobnoviteľných zdrojov energie. V takom prípade by však bol rozpor medzi definíciou pojmu malý zdroj podľa ZoE a podľa zákona č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o podpore OZE“). Zrušenie definície pojmu malý zdroj v ZoE však nemá žiadny praktický dopad – v ZoE sa namiesto toho ďalej pracuje s pojmom „zariadenie na výrobu elektriny s inštalovaným výkonom do 11 kW“, teda malý zdroj prakticky zrušený nie je, ide len o zrušenie pôvodného pojmu.
Nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 boli doplnené pojmy (jalový elektrický výkon, dodávanie/ zariadenie na kompenzáciu jalového elektrického výkonu) v súvislosti s riešením problematiky tokov jalového elektrického výkonu a jeho kompenzácie, ktoré reflektuje dohodu dotknutých účastníkov trhu (PPS a PDS).
Tiež nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa upravuje definícia pojmu „distribučná sústava“ s cieľom umožnenia viacnásobného využitia prvkov distribučných sústav.
V definícii energetického mixu bolo ďalej slovo „vydané“ nahradené slovom „uplatnené“. Až s uplatnením je spojené právo dodávateľa elektriny uviesť pri vyúčtovaní dodanej elektriny koncovému odberateľovi elektrinu ako elektrinu vyrobenú z obnoviteľného zdroja energie, a tak až uplatnením dochádza k zmene konkrétneho energetického mixu.
K definícii zdieľania elektriny/plynu:
Dodávka elektriny je podľa platného znenia ZoE a aj podľa smernice (EÚ) 2019/944 definovaná ako predaj elektriny odberateľom, teda ako odplatný vzťah. Rovnako odberateľ elektriny je definovaný ako osoba, ktorá nakupuje elektrinu. Súčasne však smernica (EÚ) 2019/944 ukladá členskému štátu povinnosť umožniť zdieľanie elektriny a smernica (EÚ) 2018/2001 aj zdieľanie plynu – pojem zdieľanie elektriny/plynu nie je smernicou (EÚ) 2019/944 ani smernicou (EÚ) 2018/2001 definovaný, ale je používaný v kontexte aktívneho odberateľa a energetických spoločenstiev. Zdieľanie elektriny/plynu sa teda od dodávky elektriny/plynu tak, ako je definované ZoE a smernicou (EÚ) 2019/944, spravidla bude odlišovať tým, že pôjde o bezodplatnú dodávku elektriny/plynu alebo že platba nebude priamo úmerným protiplnením za dodávku elektriny/plynu (právo na zdieľanie elektriny/plynu bude
8
upravené v zakladateľskom dokumente energetického spoločenstva a bude napr. podmienené poskytnutím členského vkladu). Z vyššie uvedených dôvodov nemožno terminologicky podradiť zdieľanie elektriny/plynu pod dodávku elektriny/plynu a je potrebné zaviesť osobitnú definíciu.
K bodom 18 až 28 (§ 3)
Doterajšie definície pojmov sú upravené tak, aby boli v súlade so znením a novými požiadavkami smernice (EÚ) 2019/944 (dodávateľ poskytujúci univerzálnu službu, elektroenergetický podnik, dodávateľ elektriny/plynu, poskytovateľ podporných služieb, závislý – pôvodne zraniteľný – odberateľ elektriny/plynu). Úprava definície pojmu chránený odberateľ plynu súvisí so zrušením pojmu malý podnik. Tiež sú zavedené nové pojmy (agregátor, nezávislý agregátor, poskytovateľ flexibility a prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie elektriny).
Ďalej sa zrušila definícia pojmu oprávnený odberateľ elektriny/plynu, keďže po novom má právo na výber dodávateľa elektriny/plynu každý odberateľ elektriny/plynu.
K solidarite v dodávkach plynu:
Dopĺňajú sa definície pojmov „odberateľ plynu chránený solidaritou“ a „solidarita“ v súvislosti s doplnením úpravy „solidarity v dodávkach plynu“ v nadväznosti na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (ďalej len „nariadenie (EÚ) 2017/1938“).
Navrhuje sa v súlade s čl. 2 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2017/1938 definovanie novej kategórie odberateľov plynu „odberateľ plynu chránený solidaritou“. Len pre uvedenú kategóriu odberateľov sa v prípade, že sa uplatňuje mechanizmus solidarity (aj v prípade poskytovania aj v prípade prijímania solidarity), zabezpečuje dodávka plynu.
Navrhuje sa v súlade s čl. 13 nariadenia (EÚ) 2017/1938 ustanovenie definície solidarity v dodávkach plynu, ktoré môže znamenať poskytovanie solidarity – t. j. dodávky plynu inému členskému štátu EÚ alebo prijímanie solidarity – t. j. dodávky plynu z iného členského štátu EÚ. V prípade ohrozenia dodávok plynu pre kategóriu „odberateľov plynu chránených solidaritou“ je možné spustiť mechanizmus solidarity, t. j. požiadať o dodávku plynu z iných členských štátov EÚ pre odberateľov chránených solidaritou.
K bodom 29 až 33 (§ 4)
Úprava podnikania v energetike reflektuje zavedenie nových činností uskladňovania elektriny a agregácie a existenciu nových subjektov na trhu s elektrinou.
Ustanovuje sa, že výroba a uskladňovanie elektriny v zariadeniach s inštalovaným výkonom do 11 kW výrobcom alebo prevádzkovateľom zariadenia na uskladňovanie elektriny nie je podnikaním, teda nie je potrebné povolenie ani potvrdenie o splnení oznamovacej povinnosti, a tieto činnosti zároveň nepodliehajú jednoduchej oznamovacej povinnosti podľa ods. 9.
Podnikaním v energetike nie je ani výroba a uskladňovanie elektriny v zariadeniach s inštalovaným výkonom do 1 MW a dodávka elektriny v prípade aktívneho odberateľa. Na výkon týchto činností teda aktívny odberateľ nepotrebuje povolenie ani potvrdenie o splnení oznamovacej povinnosti, ale vzťahuje sa na neho jednoduchá oznamovacia povinnosť podľa ods. 9 (z ktorej sú vyňaté výroba a uskladňovanie elektriny v zariadeniach s inštalovaným výkonom do 11 kW). Ak by aktívny odberateľ vyrábal elektrinu v zariadení na výrobu elektriny alebo uskladňoval elektrinu v zariadení na uskladňovanie elektriny s inštalovaným výkonom nad 1 MW, musel by mať povolenie na výrobu/uskladňovanie elektriny – išlo by však stále
9
o aktívneho odberateľa (ak by teda bolo splnené kritérium, že daná činnosť nie je jeho hlavnou podnikateľskou alebo inou hospodárskou činnosťou) a naďalej by sa na neho vzťahovali povinnosti výrobcu alebo prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny len v rozsahu vymedzenom v § 35. Vychádza sa z toho, že podľa smernice (EÚ) 2019/944 nie je podmienkou výkonu činnosti aktívneho odberateľa splnenie výkonového limitu prevádzkovaného zariadenia a súčasne smernica (EÚ) 2019/944 neobmedzuje členský štát v tom, aby činnosť aktívneho odberateľa bola za určitých okolností predmetom administratívneho povoľovania (čl. 15 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944).
Podmienku, že výroba, uskladňovanie alebo dodávka elektriny alebo poskytovanie flexibility aktívnym odberateľom nesmú predstavovať jeho hlavnú podnikateľskú alebo inú hospodársku činnosť, ktorú obsahuje definícia aktívneho odberateľa podľa čl. 2 ôsmeho bodu smernice (EÚ) 2019/944, sa navrhuje špecifikovať v ods. 6 tak, že za aktívneho odberateľa sa považuje odberateľ elektriny mimo domácnosti, ak príjmy z uvedených činností v súčte za posledné účtovné obdobie nepresahujú príjmy z inej podnikateľskej činnosti. Ak táto podmienka nie je naplnená, má daná osoba postavenie výrobcu, prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny alebo dodávateľa elektriny a vzťahujú sa na ňu všetky príslušné práva a povinnosti. V prípade činnosti poskytovania flexibility, ak nebude vykonávaná aktívnym odberateľom a pôjde o podnikateľský výkon činnosti, pôjde o živnostenské podnikanie, a nie o podnikanie v energetike (táto činnosť nie je uvedená vo výpočte v ods. 1). V tomto zmysle sa navrhuje úprava živnostenského zákona. V prípade odberateľov elektriny v domácnosti sa navrhuje považovať ich pri výkone niektorej z uvedených činností za aktívnych odberateľov vždy, pretože u odberateľov elektriny v domácnosti (teda subjektov, ktorí nevykonávajú žiadnu podnikateľskú činnosť), nie je možné porovnávať, či prípadný príjem z činnosti aktívneho odberateľa je jeho hlavnou alebo vedľajšou podnikateľskou činnosťou. Tiež právnické osoby založené na iný než podnikateľský účel (typicky napr. školy, nemocnice apod.) sa navrhuje automaticky považovať za aktívnych odberateľov a nepomeriavať ich príjmy z rôznych činností.
V prípade energetických spoločenstiev a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov je kritériom pre použitie rovnakého režimu ako v prípade aktívneho odberateľa fakt, že ide o výrobu elektriny, uskladňovanie elektriny, agregáciu alebo dodávku elektriny a výrobu alebo dodávku biometánu výlučne pre svojich členov. Ak by teda napr. energetické spoločenstvo dodávalo elektrinu (aj) iným osobám než jeho členom, muselo by mať na takú činnosť povolenie ako akýkoľvek iný dodávateľ elektriny.
Ďalej došlo k úprave ods. 7 (pôvodného ods. 5), kde sa po novom uvádza, že za podnikanie v energetike sa nepovažuje výroba elektriny pri prevádzke dopravných prostriedkov elektrickej trakcie. Tým sa rozumejú všetky elektrické hnacie koľajové vozidlá, ktoré sú pripojené do miestnej distribučnej sústavy, odoberajú z nej elektrinu pre pohon vozidla a dodávajú do miestnej distribučnej sústavy elektrinu vyrobenú rekuperačným brzdením, pričom časť elektriny sa spotrebuje v miestnej distribučnej sústave a nespotrebovaná časť sa dodá do regionálnej distribučnej sústavy.
K bodu 34 (§ 5)
Nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa navrhuje úprava časovej lehoty týkajúcej sa účasti držiteľa osvedčenia o odbornej spôsobilosti na aktualizačnej odbornej príprave. Aj vzhľadom na poznatky z aplikačnej praxe, najmä počas pandémie ochorenia COVID-19, vyplynulo, že lehota na absolvovanie aktualizačnej odbornej prípravy by mala byť flexibilnejšia. V tejto súvislosti sa navrhuje úprava, ktorá určuje jej absolvovanie počas piateho kalendárneho roka odo dňa vydania osvedčenia o odbornej spôsobilosti a absolvovania predchádzajúcej aktualizačnej odbornej prípravy.
10
Gramatická úprava.
K bodom 35 až 43 (§ 6)
Úprava oprávnení na podnikanie v energetike zohľadňuje vznik nových činností v energetike v nadväznosti na § 4. Podľa ods. 2 sa tak povolenie na podnikanie v energetike bude vyžadovať aj na činnosti uskladňovania elektriny a agregácie, pričom pre výkon činnosti agregácie sa bude vyžadovať povolenie na dodávku elektriny (nevznikne teda nový druh oprávnenia, povolenie na agregáciu). V prípade zahraničných agregátorov, ktorí majú záujem pôsobiť na území Slovenskej republiky, sa navrhuje postupovať rovnakým spôsobom ako v prípade zahraničných dodávateľov elektriny/plynu. Režim povolenia / potvrdenia o splnení oznamovacej povinnosti sa pre zariadenia na uskladňovanie elektriny navrhuje rovnaký ako pre zariadenia na výrobu elektriny, t. j. prevádzka zariadenia na uskladňovanie elektriny s inštalovaným výkonom do 1 MW podlieha oznamovacej povinnosti (na základe ktorej vzniká oprávnenie na podnikanie), nad 1 MW povoleniu.
Ďalej sa ustanovuje výnimka pre zariadenia na uskladňovanie elektriny, ktoré sú prevádzkované v odovzdávacom mieste zariadenia na výrobu elektriny výrobcu – ak je inštalovaný výkon zariadenia na uskladňovanie nižší ako inštalovaný výkon zariadenia na výrobu elektriny, nevyžaduje sa osobitné povolenie na uskladňovanie elektriny, ale také zariadenie na uskladňovanie je možné prevádzkovať z titulu a oprávnenia výrobcu. V takom prípade je nutné ohľadom činnosti uskladňovania elektriny splniť len jednoduchú oznamovaciu povinnosť podľa § 4 ods. 9. Cieľom navrhovaného konceptu je znížiť zbytočnú administratívu, kedy v prípade zariadenia na uskladňovanie elektriny prevádzkovaného spoločne so zariadením na výrobu elektriny možno predpokladať, že inštalovaný výkon zariadenia na uskladňovanie elektriny bude vždy nižší ako inštalovaný výkon zariadenia na výrobu elektriny, a preto by malo postačovať oprávnenie na výkon činnosti výroby elektriny – inak by v prípade žiadosti o osobitné povolenie na uskladňovanie elektriny bolo nutné splniť rovnaké podmienky, aké už boli danou osobou splnené v prípade žiadosti o povolenie na výrobu elektriny, a preto nie je nutné na tomto trvať. Súvisiace legislatívno-technické úpravy.
K bodom 44 až 48 (§ 7)
Rozširujú sa výnimky z podmienok na vydanie povolenia vzťahujúce sa na dodávateľov elektriny a dodávateľov plynu aj na agregátorov, lebo k výkonu činnosti agregácie je potrebné povolenie na dodávku elektriny, a preto je aj režim podmienok na vydanie povolenia a ich preukazovanie pre činnosť dodávky elektriny/plynu a agregácie rovnaký.
Výnimka z požiadavky na odbornú spôsobilosť a určenie zodpovedného zástupcu sa v ods. 8 rozširuje aj na výkupcu elektriny, pretože činnosť výkupcu elektriny je vo svojej podstate činnosťou dodávateľa elektriny, avšak vzhľadom na špecifiká naviazaná na osobitné povolenie.
K bodom 49 až 56 (§ 11)
Nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa v § 11 dopĺňajú a spresňujú ods. 1, ods. 2, ods. 4, ods. 8, ods. 12 a ods. 17 s cieľom zjednoznačniť výklad a uľahčiť výkon práv držiteľa povolenia (PDS) alebo ním poverenej osoby a precíznejšia právna úprava vzniku zákonných vecných bremien. Pri zmene úvodnej vety v § 11 ods. 1 oproti súčasnému zneniu ide o formálnu úpravu bez dopadu na aplikačnú prax.
K bodu 57 (§ 11a)
Energetické spoločenstvo (v zmysle občianskeho energetického spoločenstva podľa smernice (EÚ) 2019/944) a komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov (podľa
11
smernice (EÚ) 2018/2001) nie sú definované v § 3, ale až v novom § 11a, pričom osobe, ktorá uvedené požiadavky splní, vydá ÚRSO na žiadosť osvedčenie o vzniku. Osvedčenie o vzniku energetického spoločenstva alebo komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov nie je podmienkou pre výkon práv a povinností ustanovených v § 35a, resp. § 70a, osoba sa stane energetickým spoločenstvom alebo komunitou vyrábajúcou energiu z obnoviteľných zdrojov už vo chvíli, kedy naplní všetky stanovené požiadavky. Osvedčením o vzniku sa však energetické spoločenstvo alebo komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov preukazuje v právnych vzťahoch s inými účastníkmi trhu s elektrinou alebo trhu s plynom. Evidenciu energetických spoločenstiev a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov vedie ÚRSO.
Doplnenie súvisiacich odkazov 28a, 28b a 28c.
K bodu 58 (§ 12)
V § 12 sa nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 upresňuje činnosť a postup MHSR pri vydávaní osvedčenia na výstavbu energetického zariadenia. Zároveň ide o transpozíciu čl. 15 ods. 1 a čl. 16 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001.
V ods. 2 doplnením a spresnením ustanovení sa explicitne ustanovuje, kedy nie je potrebné osvedčenie na výstavbu energetického zariadenia. Okrem iného sa zjednodušuje proces výstavby slnečnej a veternej elektrárne do 2 MW z dôvodu potreby významného nárastu inštalovaného výkonu týchto zdrojov do roku 2030 v súlade so schváleným Integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom. V ods. 3 sa ustanovujú kritériá, ktoré sa zohľadňujú pri udeľovaní povolení na výstavbu výrobnej kapacity v oblasti elektriny. V ods. 4 písm. b) sa spresňujú ustanovenia s cieľom zníženia administratívnej záťaže, z dôvodu aplikačnej praxe, a vypúšťa sa výnimka pre jadrové zariadenia (ktorá týmto zariadeniam nepredpisovala vypracovať ekonomicko-technické hodnotenie využitia vyrobeného tepla). V doterajšom ods. 6 sa vypúšťa povinnosť žiadateľa o osvedčenie predkladať stanovisko ÚRSO s cieľom znížiť administratívnu záťaž. V novom ods. 6 a ods. 9 sa upravujú ustanovenia s cieľom skrátenia trvania vydania osvedčenia v prípade žiadostí na výstavbu distribučnej sústavy alebo distribučnej siete, kedy žiadateľ predkladá aj stanovisko príslušného prevádzkovateľa distribučnej sústavy alebo distribučnej siete vo vzťahu k záujmovej oblasti a ustanovuje postup, kedy prevádzkovateľ distribučnej sústavy alebo distribučnej siete v záujmovej oblasti v určenom termíne nedoručí žiadateľovi stanovisko. Ods. 8 sa dopĺňa o možnosť konanie o vydanie osvedčenia v prípade neúplných žiadostí zastaviť. V ods. 12 sa stanovuje lehota ukončenia platnosti stanovísk prevádzkovateľov distribučnej a prenosovej sústavy uplynutím šiestich mesiacov od vydania, ak nebola podaná žiadosť o vydanie osvedčenia, alebo ak účinnosť nadobudlo rozhodnutie o zastavení konania o vydaní osvedčenia. V ods. 14 a ods. 15 sa vypúšťa zverejňovanie kritérií pre vydanie osvedčenia na výstavbu energetického zariadenia a údajov o vydaných osvedčeniach vo Vestníku MHSR. Dopĺňa sa ustanovenie o tom, že sa nezverejňuje osobný údaj - dátum narodenia fyzickej osoby a dátumu narodenia členov štatutárneho orgánu právnickej osoby. Dopĺňa sa nový ods. 17, ktorý obmedzuje platnosť stanoviska PDS podľa ods. 5 písm. a) alebo PPS podľa ods. 5 písm. b) na šesť mesiacov, aby nedochádzalo k neprimerane dlhej blokácii využiteľnej distribučnej/prenosovej kapacity.
Ods. 4 písm. b) šestnásty bod je transpozičným ustanovením k čl. 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (ďalej len „smernica 2009/72/ES“), ktorý upravoval výberové konanie na nové kapacity. Existujúce znenie § 12 vyhovuje novému čl. 8 smernice (EÚ) 2019/944, ktorý sa týka postupu na udeľovanie povolení pre nové kapacity, pričom jedinou zmenou je po novom doplnené ustanovenie ods. 4 písm. b) šestnásteho bodu, podľa ktorého by malo platiť, že písomná žiadosť žiadateľa, na základe ktorej vydáva MHSR rozhodnutím osvedčenie na výstavbu energetického zariadenia, obsahuje
12
investičný zámer a tento investičný zámer po novom musí obsahovať okrem iných súčasných náležitostí aj popis alternatív k výstavbe energetického zariadenia. Ide o požiadavku ustanovenú v čl. 8 ods. 2 písm. l) smernice (EÚ) 2019/944, ktoré je po novom doplneným ustanovením oproti pôvodnému zneniu predchádzajúcej smernice 2009/72/ES.
K bodu 59 (§ 13)
Zmeny v § 13 súvisia so zmenou textácie čl. 7 smernice (EÚ) 2019/944 oproti pôvodnému čl. 34 smernice 2009/72/ES. Došlo tak k spresneniu a nahradeniu pojmu „zariadenie“ za pojem „odberné miesto“.
K bodu 60 (§ 15)
Predmet trhu s elektrinou je doplnený o poskytovanie flexibility, uskladňovanie elektriny a agregáciu tak, aby boli pokryté všetky nové situácie, ktoré na trhu s elektrinou môžu nastať. Rovnako sú doplnení účastníci trhu s elektrinou a trhu s plynom o nové subjekty. Súčasne je ustanovené, že ak zákon neustanovuje inak, považuje sa za energetické spoločenstvo aj komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov. Ak je teda vo výpočte účastníkov trhu s elektrinou uvedené energetické spoločenstvo, je tým treba chápať aj komunitu vyrábajúcu energiu z obnoviteľných zdrojov, na ktorú sa vzťahujú aj všetky práva a povinnosti energetického spoločenstva podľa § 35a. Naopak účastníkom trhu s plynom je explicitne len komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov.
Ods. 8 a nový ods. 9 umožňujú všetkým účastníkom trhu s elektrinou preniesť svoju zodpovednosť za odchýlku na iný subjekt zúčtovania (s možnosťou reťazenia zodpovednosti za odchýlku), doterajšia úprava dávala toto právo len koncovým odberateľom elektriny a prevádzkovateľovi miestnej distribučnej sústavy v ustanovených prípadoch. Došlo tak k zosúladeniu s čl. 5 nariadenia (EÚ) 2019/943 a súčasne tiež k zosúladeniu úpravy na trhu s elektrinou a na trhu s plynom.
V nadväznosti na rozšírenie okruhu účastníkov trhu a na úpravu reťazenia zodpovednosti za odchýlku je v ods. 11 zakotvená povinnosť všetkých účastníkov trhu (už nie len subjektov zúčtovania) poskytnúť OKTE údaje potrebné na výkon jeho činností podľa § 37 (povinnosti OKTE sú ustanovené aj v iných odsekoch než v pôvodne odkazovanom ods. 4, preto došlo k zovšeobecneniu odkazu na § 37).
Pôvodný ods. 14 sa ruší, pretože úprava je po novom obsiahnutá v § 17d ZoE. Pôvodný ods. 16 je presunutý do nového § 17c. Zrušenie pôvodných ods. 17 a 18 potom súvisí so zrušením konceptu „oprávneného odberateľa“, lebo podľa čl. 4 smernice (EÚ) 2019/944 majú všetci odberatelia právo slobodne si zvoliť dodávateľa elektriny a rovnaká úprava bola aplikovaná aj na výber dodávateľa plynu.
Nový ods. 17 zakotvuje právo OKTE komunikovať, poskytovať elektronické dokumenty a robiť právne úkony prostredníctvom elektronického systému prevádzkovaného OKTE (upraveného v § 37 ods. 10). Ide o obdobnú formuláciu ako v § 5b ods. 8 zákona o podpore OZE.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy a doplnenie odkazu 32a.
K bodu 61 (§ 17)
§ 17 je upravený tak, aby obsahoval nové požiadavky vyplývajúce predovšetkým z čl. 10 smernice (EÚ) 2019/944.
V oblasti neupravenej smernicou (EÚ) 2019/944 sa zakotvuje právo koncového odberateľa počas trvania zmluvného vzťahu na poskytnutie obsahu zmluvy uzatvorenej s dodávateľom – ide o ďalšie posilnenie práv a ochrany spotrebiteľa v kontexte navrhovanej
13
čiastočnej deregulácie cien dodávok elektriny a plynu. Naopak časť pôvodného § 17 týkajúca sa zmeny dodávateľa je presunutá a po novom upravená v § 17d a časť § 17 ods. 1 písm. c) a ustanovenie pôvodného § 17 ods. 22 sú upravené a po novom obsiahnuté v § 17c. V pôvodnom ods. 5 (po novom ods. 6) sa upravuje dĺžka výpovednej doby v prípade výpovedi zmluvy z dôvodu, že dodávateľ neoznámil koncovému odberateľovi zmenu ceny alebo obchodných podmienok v stanovenej lehote, resp. zakotvuje sa právo koncového odberateľa určiť sám dátum účinnosti výpovedi zmluvy, aby nebol nútený čakať na uplynutie príslušnej výpovednej doby a platiť po túto dobu vyššiu cenu, s ktorou nesúhlasil, resp. ktorá mu nebola v dostatočnej lehote vopred oznámená.
Dopĺňajú a aktualizujú sa odkazy 34aa, 34ab, 35, 36, 38.
K bodom 62 a 63 (§ 17b)
Doplnenie transpozičného ustanovenia k článok 5 ods. 7 písm. f) smernice. Súvisiaca legislatívno-technická úprava.
K bodu 64 (§ 17c až 17g)
K § 17c
Navrhovaný § 17c nadväzuje na ustanovenia o ochrane odberateľa elektriny/plynu upravené v § 17, keďže ustanovuje niektoré ďalšie požiadavky na obsah zmlúv uzatvorených s odberateľom elektriny/plynu a v prípade ods. 8 a 9 rovnako aj na zmluvy uzatvorené s malými podnikmi (v zmysle čl. 2 ods. 2 Prílohy I nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy, keďže definícia malého podniku v ZoE sa ruší). Širšia ochrana odberateľa elektriny/plynu ustanovená priamo na zákonnej úrovni dopĺňa návrh čiastočnej deregulácie cien dodávok elektriny/plynu.
Ods. 1 je presunutý z § 15, kde bol doposiaľ v ods. 16.
Ods. 2 sa týka zmlúv o (združenej) dodávke elektriny s dynamickou cenou alebo s iným spôsobom určenia alebo výpočtu ceny elektriny odvodeným od zmien cien elektriny na organizovaných trhoch s elektrinou (zmyslom je postihnúť aj zmluvy, ktoré sa charakterovo podobajú zmluvám s dynamickou cenou elektriny, avšak nebudú napĺňať definíciu „dynamickej ceny“ – cieľom je teda eliminácia obchádzania pravidla ustanoveného v prvej a druhej vete). Vtedy sa odberateľovi elektriny v domácnosti umožňuje zmluvu vypovedať, aj keď bola uzatvorená na dobu určitú, a to s výpovednou dobu jeden mesiac. Keďže sa cena elektriny odvíja od trhových cien, nie je opodstatnené v prípade výpovede zmluvy nútiť odberateľa zotrvať v zmluvnom vzťahu po dlhšiu dobu a súčasne je vhodné umožniť odberateľovi prejsť rýchlo na produkt s fixnou cenou, ak by po uzatvorení zmluvy s dynamickou cenou zistil, že mu dynamické určovanie ceny elektriny z akéhokoľvek dôvodu nevyhovuje. Zakotvením tohto pravidla sa predchádza prípadným nekalým praktikám v zmysle čl. 11 ods. 2 druhej vety smernice (EÚ) 2019/944.
Ods. 3 ustanovujúci neplatnosť dojednania, ktoré by umožňovalo dodávateľovi elektriny zmeniť dohodnutú cenu elektriny na dynamickú cenu elektriny bez výslovného súhlasu koncového odberateľa elektriny, je transpozíciou čl. 11 ods. 3 smernice (EÚ) 2019/944.
Ods. 4 a 5 posilňujú ochranu odberateľov elektriny/plynu v domácnosti, a dopĺňajú tak koncept deregulácie cien dodávok elektriny/plynu. Tieto odseky ustanovujú, že v prípade odberateľov elektriny/plynu v domácnosti, ktorí majú uzatvorenú zmluvu o (združenej) dodávke elektriny/plynu na dobu určitú dlhšiu ako tri roky alebo v prípade zmluvy uzatvorenej
14
na dobu kratšiu, ktorá však umožňuje obnoviť zmluvu alebo predĺžiť trvanie zmluvného vzťahu bez výslovného prejavu odberateľa, sa zmluva po uplynutí troch rokov od jej uzatvorenia mení doba trvania zmluvného vzťahu na 12 mesiacov (alebo menej, ak zostávajúca doba trvania pôvodného zmluvného vzťahu bola kratšia). Automatická prolongácia zmluvy na dobu určitú o ďalších 12 mesiacov zachováva dohodnutý typ zmluvy, teda zmluvy uzatvorenej na dobu určitú, ktorá pre odberateľa znamená výhodnejšiu cenu než v prípade zmluvy na dobu neurčitú. Návrh zachováva vyváženosť práv dodávateľa a odberateľa a poskytuje odberateľovi elektriny/plynu v domácnosti ochranu pred neprimeranými dobami viazanosti voči dodávateľovi. Zároveň sú dodávateľovi elektriny/plynu uložené informačné povinnosti vo vzťahu k odberateľovi elektriny/plynu v domácnosti v prípade zmlúv na dobu určitú, ktoré obsahujú dojednanie, ktoré umožňuje obnoviť zmluvu alebo predĺžiť trvanie zmluvného vzťahu bez výslovného prejavu vôle odberateľa. Ide o ustanovenia, ktoré vyplynuli z aplikačnej praxe v zahraničí (napr. v ČR). Ustanovenia ods. 4 a 5 platia len pre dodávky elektriny/plynu za trhové ceny, v prípade regulovaných produktov sa použije úprava podľa § 17b.
Ods. 6 ustanovuje možnosť dohodnúť poskytnutie finančnej zábezpeky na splnenie alebo zabezpečenie záväzkov odberateľa elektriny/plynu v domácnosti, jej limit a podmienky nakladania s touto zábezpekou. Ide o spravodlivejšiu a vyváženejšiu úpravu voči dodávateľom elektriny/plynu v situácii, kedy už dodávateľ nebude môcť vymáhať dlhy koncového odberateľa tým, že mu bude brániť v zmene dodávateľa. Ak napr. odberateľ elektriny/plynu v domácnosti neuhradí preddavkovú platbu, nemôže dodávateľ ihneď prerušiť dodávky z dôvodu neplnenia zmluvných povinností odberateľa, ale je povinný odberateľa na tento stav upozorniť a určiť mu nový termín splatnosti záväzku; zároveň dodávateľ nemôže blokovať právo odberateľa na zmenu dodávateľa, a tak je jedinou možnosťou, ako (aspoň čiastočne) pokryť dlhy odberateľa, práve dohodnutie finančnej zábezpeky.
Ods. 7 transponuje možnosť danú v čl. 12 ods. 3 smernice (EÚ) 2019/944 a ustanovuje obmedzenia pre dodávateľa elektriny/plynu ohľadom maximálnej výšky zmluvnej pokuty pre prípad porušenia povinnosti odberateľa elektriny/plynu v domácnosti alebo malého podniku počas dohodnutej doby alebo počas trvania zmluvného vzťahu odoberať elektrinu/plyn (t. j. v praxi ide o situácie, kedy má odberateľ uzatvorenú zmluvu na dobu určitú, ktorá ešte neuplynula, a napriek tomu sa rozhodne zmeniť dodávateľa elektriny/plynu). Výška maximálnej zmluvnej pokuty je odvodená od objektivizovaného kritéria hodnoty neodobratej elektriny za obdobie najviac troch mesiacov, pričom pri výpočte limitácie zmluvnej pokuty sa bude vychádzať jednak z ceny za dodávku elektriny/plynu v čase dohodnutia zmluvnej pokuty a jednak z predpokladanej spotreby a jej pomerného rozdelenia za zúčtovacie obdobie. Dodávateľovi elektriny/plynu sa tiež zamedzuje dohodnúť v zmluve s odberateľom elektriny/plynu v domácnosti alebo malým podnikom právo na náhradu škody, ak ide o povinnosť odberateľa elektriny/plynu v domácnosti alebo malého podniku, ktorej splnenie je už zabezpečené zmluvnou pokutou. Ide tak o vylúčenie možnosti danej § 545 ods. 2 prvou vetou zákona č. 40/1964 Zb., Občianskeho zákonníka (ďalej len „Občiansky zákonník“). Cieľom nie je vylúčiť možnosť aplikácie § 545 ods. 2 druhej vety Občianskeho zákonníka , t. j. dodávateľ bude oprávnený domáhať sa náhrady škody presahujúcej zmluvnú pokutu, ak to bude v zmluve dohodnuté. Ak teda napríklad bola dohodnutá zmluvná pokuta vo výške 100 EUR a škoda dosiahla 150 EUR, dodávateľ nebude mať právo na úhradu zmluvnej pokuty 100 EUR a navyše náhrady škody 150 EUR (teda dohromady 250 EUR), ale bude mať právo na úhradu zmluvnej pokuty vo výške 100 EUR a, ak to bolo v zmluve dohodnuté, navyše bude môcť vymáhať škodu presahujúcu výšku zmluvnej pokuty, t. j. 50 EUR (dohromady teda 150 EUR).
Ods. 8 transponuje čl. 12 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/944 a ustanovuje neplatnosť dojednania o zmluvnej pokute pre prípad porušenia povinnosti poskytovateľa flexibility, ktorý je odberateľom elektriny v domácnosti alebo malým podnikom, poskytovať flexibilitu počas
15
dohodnutej doby alebo počas trvania zmluvného vzťahu. Ide teda o zákaz zmluvných pokút pre prípady jednotlivých porušení zmluvných povinností poskytovateľa flexibility počas trvania záväzku uzatvoreného s agregátorom, pripúšťa sa však dohodnutie zmluvnej pokuty pre prípad porušenia povinnosti umožniť využívanie flexibility agregátorom počas dohodnutej doby, t. j. pre prípad zmeny agregátora napriek trvajúcemu zmluvnému vzťahu s pôvodným agregátorom. Dôvodom pre vylúčenie možnosti dohodnúť zmluvnú pokutu pre iné prípady porušenia povinností poskytovateľa flexibility je odlišné postavenie subjektov oproti koncovému odberateľovi elektriny/plynu – poskytovateľ flexibility tu nie je v postavení spotrebiteľa, lebo nič nespotrebováva, ale naopak poskytuje svoju flexibilitu agregátorovi – a tiež absencia kritéria, s ktorého pomocou by bolo možné ľahko určiť výšku zmluvnej pokuty. U agregátora nie je v prípade porušenia povinnosti poskytovateľom flexibility jednoznačne možné vyčísliť jeho ujmu, ktorú by mala zmluvná pokuta pokrývať.
Ustanovenia odsekov 7 a 8 sa použijú rovnako na zmluvy uzatvorené s malými podnikmi a rovnako v prípade, kedy sa nejedná o zmluvnú pokutu, ale odstupné.
Ods. 10 obsahuje úpravu preddavkových platieb, ktorá bola pôvodne zakotvená v § 17 ods. 1 písm. c).
K § 17d
Právo na slobodný výber a zmenu dodávateľa elektriny a agregátora je obsiahnuté v čl. 4 a 12 smernice (EÚ) 2019/944. Únijná úprava sa v predkladanom návrhu čiastočne rozširuje aj na výber a zmenu dodávateľa plynu.
Problematika zmeny dodávateľa bola pôvodne obsiahnutá v § 17 ods. 9 až 12. Z dôvodu potreby komplexnej úpravy a z dôvodu dôležitosti tejto témy je navrhnutý samostatný § 17d. Navrhovaná úprava obsahuje ustanovenia týkajúce sa zmeny dodávateľa elektriny a agregátora, ktoré vyplývajú z čl. 12 smernice (EÚ) 2019/944. Tento článok priznáva právo na zmenu dodávateľa elektriny (v predkladanom návrhu rozšírené aj na zmenu dodávateľa plynu) a agregátora a základné podmienky tejto zmeny (predovšetkým nediskriminácia z hľadiska nákladov, úsilia a času, neúčtovanie žiadnych poplatkov súvisiacich so zmenou dodávateľa odberateľom v domácnosti a malým podnikom). Tieto požiadavky sú v navrhovanej úprave rešpektované, pričom ďalej sú stanovené podmienky pre zabezpečenie zmeny dodávateľa elektriny/plynu alebo agregátora. Základnými podmienkami sú
-uzatvorenie zmluvy o (združenej) dodávke elektriny/plynu do odberného miesta koncového odberateľa elektriny/plynu, príp. uzatvorenie zmluvy o agregácii,
-registrácia odberného miesta koncového odberateľa elektriny/plynu na dodávateľa elektriny/plynu alebo agregátora.
Pri procese zmeny dodávateľa elektriny alebo dodávateľa plynu sa navrhuje vychádzať zo súčasného stavu, t. j. zmenu dodávateľa (resp. registráciu odberného miesta koncového odberateľa na nového dodávateľa) by mal procesne obstarávať príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo prevádzkovateľ siete, ktorému sa predkladá žiadosť o zmenu dodávateľa. Jedinou zmenou oproti doterajšej praxi je, že registrácie odberných miest na dodávateľov elektriny eviduje OKTE, čomu zodpovedá úprava v § 37 ods. 6 písm. s), v prípade zmeny dodávateľa plynu sa žiadny nový postup nenavrhuje. Pokiaľ ide o zmenu agregátora, keďže ide o celkovo nový proces, navrhuje sa, aby ju vykonával a registrácie odberných miest na agregátorov evidoval OKTE.
Čo sa týka navrhovaného ods. 5, požiadavka smernice (EÚ) 2019/944 na neúčtovanie akýchkoľvek poplatkov súvisiacich so zmenou dodávateľa alebo agregátora neznamená možnosť porušiť zmluvný vzťah s pôvodným dodávateľom alebo agregátorom. Právo pôvodného dodávateľa elektriny/plynu alebo agregátora na náhradu škody, ak koncový odberateľ elektriny/plynu alebo poskytovateľ flexibility uplatnil právo na zmenu dodávateľa
16
elektriny/plynu alebo agregátora napriek tomu, že najneskôr ku dňu zmeny dodávateľa elektriny/plynu alebo agregátora neukončil zmluvný vzťah zo zmluvy uzatvorenej s pôvodným dodávateľom elektriny/plynu alebo agregátorom alebo tento zmluvný vzťah nezanikol z iného dôvodu, tak nie je v rozpore so smernicou (EÚ) 2019/944.
Zatiaľ čo ods. 5 chráni dodávateľov pred zmarením procesu zmeny dodávateľa koncovým odberateľom, ods. 6 chráni aj koncových odberateľov pri zmene dodávateľa v prípade, že medzi uzatvorením novej zmluvy a zahájením dodávok elektriny/plynu je dlhá doba (napr. z dôvodu viazanosti pôvodnej zmluvy na dobu určitú), počas ktorej sa môžu zmeniť obchodné podmienky aj situácia na trhu, v dôsledku čoho by sa koncový odberateľ rozhodol možno inak. Ochrana sa však obmedzuje len na odberateľov elektriny/plynu v domácnosti, pretože v podnikateľskom sektore nie je výnimočné, že je dodávka vysúťažená skôr ako 12 mesiacov pred zahájením dodávky.
Ods. 7 vzťahuje úpravu v ods. 2 a 5 primerane na výber alebo zmenu agregátora koncovým odberateľom elektriny a ods. 1, 2, 4 a 5 na výber alebo zmenu agregátora iným poskytovateľom flexibility než koncovým odberateľom elektriny. V prípade prvej časti odkaz na primerané použitie ods. 2 a 5 znamená, že tam, kde sa v ods. 2 a 5 hovorí o dodávateľovi elektriny/plynu, si možno dosadiť „agregátora“, a tam, kde sa hovorí o zmluve o (združenej) dodávke, si možno dosadiť „zmluvu o agregácii alebo inú zmluvu, ktorej predmetom je aj poskytnutie flexibility“. V prípade druhej časti primerané použitie ods. 1, 2, 4 a 5 znamená, že ak sa v týchto odsekoch používa výraz „koncový odberateľ elektriny/plynu“, možno ho nahradiť pojmom „iný poskytovateľ flexibility než koncový odberateľ elektriny“ (t. j. napr. výrobca elektriny).
Ods. 8 ustanovuje primerané použitie ods. 3 na zmenu koncového odberateľa elektriny/plynu bez zmeny dodávateľa elektriny/plynu v danom odbernom mieste. Tým sa má na mysli, že tam, kde sa v ods. 3 hovorí o „registrácii odberného miesta koncového odberateľa elektriny/plynu“, si možno dosadiť „registráciu koncového odberateľa elektriny/plynu v danom odbernom mieste“. Ustanovenia o zmene dodávateľa dopadajú na situácie, kedy odberateľ v odbernom mieste mení jedného dodávateľa za iného. Navrhovaným ustanovením sa sleduje cieľ, aby bolo možné obdobný proces aplikovať aj na situácie, kedy sa mení koncový odberateľ v danom odbernom mieste. Formálne by totiž tento proces nebolo možné podradiť pod zmenu dodávateľa.
V súlade s čl. 12 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 by od 1. januára 2026 malo byť umožnené vykonať technický proces zmeny dodávateľa elektriny a agregátora najneskôr do 24 hodín od podania žiadosti – v ods. 9 sa preto stanovuje ÚRSO povinnosť zaistiť, aby boli takto nastavené podmienky a postupy (s rozšírením aj na zmenu dodávateľa plynu) (v súčasnosti je úprava zmeny dodávateľa elektriny/plynu obsiahnutá v pravidlách trhu, pričom túto vyhlášku vydáva práve ÚRSO).
K § 17e
Navrhovaná úprava reaguje na požiadavku čl. 12 ods. 5 smernice (EÚ) 2019/944, podľa ktorého majú odberatelia elektriny v domácnosti právo meniť dodávateľa kolektívne, pričom im má byť zabezpečená maximálna ochrana s cieľom zamedziť nekalým obchodným praktikám. Z tohto dôvodu sa navrhuje možnosť usporiadať kolektívnu zmenu dodávateľa elektriny/plynu (úprava sa nad rámec smernice (EÚ) 2019/944 opäť rozširuje aj na plynárenstvo), najčastejšie pravdepodobne formou aukcie, len po oznámení ÚRSO aspoň 14 dní pred prvým zverejnením podmienok kolektívnej zmeny dodávateľa. Odberateľ elektriny/plynu v domácnosti má naviac právo kedykoľvek zrušiť svoju účasť na kolektívnej zmene dodávateľa s tým, že zaniká aj prípadné ním udelené splnomocnenie a iné záväzky voči usporiadateľovi kolektívnej zmeny dodávateľa, a nemožno ho sankcionovať za zrušenie účasti
17
na kolektívnej zmene dodávateľa, neprijatie vybranej ponuky ani za porušenie podmienok účasti na kolektívnej zmene dodávateľa.
K § 17f
Právo na vyúčtovanie dodávky v prípade zmeny dodávateľa je obsiahnuté v čl. 10 ods. 12 smernice (EÚ) 2019/944. Požiadavky na vyúčtovanie a informácie o vyúčtovaní sú v čl. 18 a prílohe 1 smernice (EÚ) 2019/944. Nový § 17f reflektuje tieto požiadavky smernice (EÚ) 2019/944, pričom medzi hlavné princípy zakomponované aj do návrhu novej zákonnej úpravy patria:
-právo na informácie o údajoch, ktoré boli podkladom pre vyhotovenie vyúčtovania, a ďalších zákonom stanovených informácií,
-právo na výber listinnej alebo elektronickej podoby poskytovania vyúčtovania a ďalších zákonom stanovených informácií,
-právo koncového odberateľa na bezodplatné poskytnutie vyúčtovania a informácií o vyúčtovaní.
Ods. 4 mimo oblasť transpozície smernice (EÚ) 2019/944 ustanovuje vo vzťahu k odberateľom v domácnosti právo, aby títo odberatelia boli v prípade neuhradenia preddavkovej platby alebo nedoplatku z vyúčtovania do určeného dňa splatnosti dodávateľom na tento stav upozornení a aby im bol písomne určený nový termín splatnosti záväzku, ktorý nesmie byť kratší ako 10 dní od upozornenia o neuhradení záväzku, a zároveň, aby boli poučení o možnosti prerušenia dodávky v prípade nesplnenia záväzku ani v dodatočnej lehote. Dôvodom tejto úpravy je snaha o zvýšenú ochranu odberateľov v domácnosti pred prípadným prerušením dodávky v prípade nesplnenia ich platobného záväzku.
Navrhovaný ods. 5, ktorý sa týka povinnosti agregátora vyúčtovávať poskytnutie flexibility, je transpozíciou čl. 13 ods. 3 smernice (EÚ) 2019/944.
Ods. 6 odkazuje na pravidlá trhu, ktoré upravia podrobnosti súvisiace s novou úpravou v oblasti vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní za dodávku elektriny a dodávku plynu.
K § 17g
Nový § 17g dopĺňa oblasť ochrany odberateľa a reflektuje požiadavku smernice (EÚ) 2019/944 obsiahnutú v čl. 14, ktorá členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť dostupnosť minimálne jedného bezplatného nástroja na porovnávanie ponúk dodávateľov vrátane ponúk zmlúv s dynamickou cenou elektriny pre odberateľov elektriny v domácnosti a mikropodniky s predpokladanou ročnou spotrebou nižšou ako 100 000 kWh. Navrhuje sa nevyužiť možnosť danú smernicou (EÚ) 2019/944 a neponechávať prevádzku tohto nástroja na súkromnej spoločnosti, ale zabezpečiť splnenie požiadavky smernice (EÚ) 2019/944 tým, že porovnávací nástroj (v terminológii zákona porovnávací portál) bude prevádzkovať ÚRSO. Zároveň je však ustanovená možnosť ÚRSO poveriť prevádzkou porovnávacieho portálu príspevkovú organizáciu štátu, napr. Slovenskú inovačnú a energetickú agentúru (toto právo je zakotvené aj v ZoR). Ods. 3 vymenováva požiadavky, ktoré musí spĺňať porovnávací portál – informácie na portáli musia odberateľom umožňovať jednoducho a zrozumiteľne porovnávať ponuky, vyhľadávanie ponúk musí byť nediskriminačné a založené na objektívnych kritériách, informácie uvádzané na portáli musia byť presné a správne a tiež musí byť zabezpečená ochrana osobných údajov a ich poskytovanie len v minimálnom nevyhnutnom rozsahu. Ďalšie informácie a postupy týkajúce sa prevádzkovania porovnávacieho portálu zverejňuje ÚRSO na svojom webovom sídle.
Dopĺňajú sa súvisiace odkazy 38c a 38d.
18
K bodom 65 až 70 (§ 18)
Dochádza (tak ako v celom ZoE) k spresneniu pojmu „odberateľ elektriny/plynu“ na „koncový odberateľ elektriny/plynu“, čo súvisí s dôslednejším rozlišovaním oboch pojmov (viď. úpravy v § 35). V ods. 8 sa dopĺňa povinnosť odberateľa okrem úhrady ceny za dodávku dodržiavať aj ostatné podmienky dodávky poslednej inštancie. (pozn.: ďalšie zmeny a doplnenia platnej úpravy, ktoré vyplynuli zo skúseností s inštitútom dodávky poslednej inštancie v roku 2021 sú predmetom samostatnej novely zákona v skrátenom legislatívnom konaní).
Ďalšie legislatívno-technické úpravy. Aktualizuje sa odkaz 40.
K bodu 71 (§ 19)
V ods. 3 sú premietnuté požiadavky vyplývajúce z čl. 31 ods. 9 smernice (EÚ) 2019/944 týkajúce sa podmienok poskytovania regulačných služieb zo strany poskytovateľov, ktorých zdroje sú pripojené do distribučnej sústavy, stanovených zo strany PDS v koordinácii s PPS. Navyše je v súlade s čl. 40 ods. 1 písm. k) smernice (EÚ) 2019/944 ustanovené, že technické podmienky PPS vymedzujú o. i. postupy na zber údajov pre vypracovanie posúdenia primeranosti zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni – táto problematika je ďalej rozvedená v novom § 28a a v priamo uplatniteľnom nariadení (EÚ) 2019/943.
V pôvodnom ods. 5 sa ruší notifikácia technických podmienok prevádzkovateľov sústav a prevádzkovateľov sietí Európskej komisii, lebo táto povinnosť ministerstva hospodárstva už nie je aktuálna z dôvodu, že technické podmienky sú zosúladené so sieťovými predpismi a podliehajú verejnej konzultácii. S touto zmenou súvisí zrušenie § 88 ods. 9 písm. e). Ďalej sa ruší úprava zverejňovania technických podmienok a ich predkladania ÚRSO – nová komplexná úprava je obsiahnutá v nasledujúcom odseku. Zvyšok úpravy v pôvodnom ods. 5 sa zlučuje s úpravou v ods. 4.
V ods. 5 sa upravuje prístup k prijímaniu technických podmienok. Nestanovuje sa povinnosť prevádzkovateľa sústavy/siete technické podmienky verejne konzultovať podľa § 19a, ale podnety účastníkov trhu bude prijímať ÚRSO, ktorý bude oprávnený uložiť prevádzkovateľovi sústavy/siete povinnosť zmeny návrhu technických podmienok, pokiaľ by (aj na základe obdržaných podnetov účastníkov trhu) dospel k záveru, že návrh je v rozpore so zákonom. Ide tak o kompromisný variant, kedy sa síce prevádzkovateľovi sústavy/siete neukladá povinnosť verejnej konzultácie, ale súčasne zostáva zachovaná požiadavka na transparentnosť a nediskrimináciu pri prijímaní technických podmienok. Právo uložiť prevádzkovateľovi sústavy/siete povinnosť zmeny technických podmienok obsahoval zákon aj doteraz, po novom sa však proces prijímania technických podmienok sprehľadňuje a stanovuje sa na isto, kedy technické podmienky nadobúdajú účinnosť.
Nové ods. 6, 9 a 10 transponujú požiadavky čl. 42 smernice (EÚ) 2019/944 týkajúce sa práva PPS stanovovať podmienky pripojenia (a prípadne odmietnuť pripojenie) nových zariadení na výrobu elektriny a zariadení na uskladňovanie elektriny do prenosovej sústavy. Napriek tomu, že smernica (EÚ) 2019/944 ukladá schvaľovanie podmienok pripojenia zariadení na výrobu elektriny a zariadení na uskladňovanie elektriny výslovne len v prípade PPS, navrhuje sa zavedenie rovnakého procesu aj v prípade PDS. Dôvodom je potreba zabezpečenia rovnakej miery požiadaviek na pripájanie nových zdrojov do sústav, najmä s ohľadom na to, že v podmienkach SR bude úplná väčšina nových zdrojov (vrátane podporovaných zo štátnych alebo únijných finančných prostriedkov) pripájaná do distribučných sústav. Ďalším dôvodom je potreba harmonizácie požiadaviek na pripojenie naprieč distribučnými sústavami, aby boli zabezpečené zrovnateľné podmienky v rámci celej SR. Navrhované opatrenie by malo prispieť k zjednodušeniu a transparentnosti procesu pripojenia do sústavy.
19
Zmeny v ods. 7 vyplývajú z novej úpravy predkladania a schvaľovania prevádzkových poriadkov PDS a prevádzkovateľov distribučných sietí v ods. 8 a ďalej z nového splnomocnenia ÚRSO podľa § 95 ods. 2 písm. k) k vydaniu vyhlášky, ktorá ustanoví obsahové náležitosti prevádzkového poriadku prevádzkovateľa sústavy, OKTE, prevádzkovateľa siete a prevádzkovateľa zásobníka, rozsah obchodných podmienok, ktoré sú súčasťou prevádzkového poriadku prevádzkovateľa sústavy alebo prevádzkovateľa siete, a obsahové náležitosti plánu rozvoja distribučnej sústavy – tie podrobnosti, ktoré doteraz upravovali pravidlá trhu, budú teda po novom ustanovené v novej vyhláške. Vďaka úprave náležitostí prevádzkových poriadkov v novej vyhláške ÚRSO je súčasne možné zrušiť vzorové prevádzkové poriadky pre prevádzkovateľov distribučných sústav/sietí, do ktorých je pripojených viac ako 100 000 odberateľov – ich prevádzkové poriadky sú navyše schvaľované, a preto je regulácia formou vzorových prevádzkových poriadkov nadbytočná.
Nový ods. 8 nie je transpozičným – cieľom verejných konzultácií prevádzkových poriadkov (a ich zmien) PPS, prevádzkovateľa regionálnej distribučnej sústavy, prevádzkovateľa prepravnej siete, prevádzkovateľa distribučnej siete, ktorý poskytuje služby pre viac ako 100 000 pripojených odberateľov plynu, a prevádzkovateľa zásobníka je zvýšenie transparentnosti procesu schvaľovania prevádzkových poriadkov a tým zefektívnenie fungovania trhu, keďže týmto opatrení by mal vzniknúť priestor pre uplatnenie praktických skúseností účastníkov trhu. V ods. 7 a 8 je ustanovené všeobecné pravidlo, že kľúčoví účastníci trhu musia mať individuálne schvaľované prevádzkové poriadky, ktoré musia aj konzultovať s verejnosťou, zatiaľ čo prevádzkovateľ miestnej distribučnej sústavy a prevádzkovateľ distribučnej siete, ktorý poskytuje služby pre menej ako 100 000 pripojených odberateľov plynu, môžu preberať vzorový prevádzkový poriadok, o čom upovedomia ÚRSO, majú však tiež zachovanú možnosť predložiť individuálne spracovaný prevádzkový poriadok na schválenie ÚRSO (už bez nutnosti verejnej konzultácie).
Dopĺňajú sa súvisiace odkazy 40a a 41a.
K bodom 72 a 73 (§ 19a)
Nový § 19a upravuje procesný postup pre prípad, kedy je prevádzkovateľ sústavy, prevádzkovateľ siete, prevádzkovateľ zásobníka alebo OKTE podľa zákona povinný verejne konzultovať návrh prevádzkového poriadku, obchodných podmienok alebo iných obdobných podmienok alebo postupov alebo ich zmien. Právne predpisy, či už ide o ZoE alebo ZoR, na mnohých miestach predpokladajú verejné konzultácie, ide len o úpravu, ktorá je v súčasnej dobe nekonzistentná, nejednotná, nesystémová. Cieľom navrhovanej úpravy má byť zjednodušenie a sprehľadnenie existujúcej úpravy, aby boli verejné konzultácie do budúcna upravené jednotne, jednoznačne, prehľadne a zrozumiteľne pre použitie povinnými subjektmi. Cieľom je zvýšiť transparentnosť procesu schvaľovania prevádzkových poriadkov a tým zefektívniť fungovanie trhu. Dotknutým účastníkom trhu sa v rámci verejnej konzultácie priznáva právo uplatniť k uvedeným dokumentom pripomienky, ktoré musia byť vysporiadané. Na základe uplatnených pripomienok môže dôjsť k úprave návrhu pripomienkovaného dokumentu. Zákon však nestanovuje procedúru vysporiadania pripomienok ani nestanovuje povinnosť uplatnené pripomienky zapracovať, stanovuje iba povinnosť predložiť ÚRSO spolu s návrhom prevádzkového poriadku (či iného dokumentu) tiež záznam o vykonanej verejnej konzultácii. ÚRSO teda nemá právomoc posudzovať vyhodnotenie pripomienok a preskúmavať jednotlivé dôvody nevyhovenia pripomienkam, ale posudzuje len dodržanie postupu verejnej konzultácie, a ďalej posudzuje súlad predloženého návrhu prevádzkového poriadku (či iného dokumentu) s právnymi predpismi.
Dopĺňa sa súvisiaci odkaz 41b.
Ustanovenie § 19a stratí účinnosť 31. decembra 2028.
20
K bodom 74 až 76 (§ 20)
Dopĺňajú sa existujúce obmedzujúce opatrenia v súlade s čl. 35 nariadenia Komisie (EÚ) 2017/2196, ktorým sa stanovuje sieťový predpis o stavoch núdze a obnovy prevádzky v sektore elektrickej energie.
Zmena v § 20 súvisí len so spresnením používania pojmov „odberateľ elektriny“ a „koncový odberateľ elektriny“ v zmysle definícií zavedených v § 3.
K bodom 77 až 89 (§ 21 až 23)
V § 21 sa v súvislosti s doplnením úpravy „solidarity v dodávkach plynu“ dopĺňa ods. 12, ktorý ustanovuje právo prevádzkovateľa distribučnej siete, ktorý na základe rozhodnutia ministerstva plní úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území, vyhlásiť z dôvodu poskytovania solidarity v dodávke plynu obmedzujúce opatrenia v plynárenstve. Doplnený ods. 13 určuje výnimky z ustanovení zákona týkajúce sa prevádzkovateľa prepravnej siete a nový ods. 14 zavádza súvisiace informačné povinnosti prevádzkovateľa prepravnej siete voči úradu.
V § 22 v ods. 1 sa ustanovuje povinnosť príslušných účastníkov trhu využívať v prípade vyhlásenia úrovne pohotovosti na zaistenie dodávky trhové opatrenia.
V § 22 v ods. 4 sa navrhuje zvýšenie podielu plynu, ktorý príslušný účastník trhu preukazuje zásobami plynu v zásobníkoch s disponibilitou dodávok plynu zo zásobníkov pri krízovej situácii na úrovni stavu núdze do siete na vymedzenom území, alebo zmluvne zabezpečenými dodávkami plynu vyrobeného na vymedzenom území pre účely zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu.
Ďalej sa navrhujú sa zmeny termínov v procese štandardu bezpečnosti dodávok plynu, ktoré vyplynuli z aplikačnej praxe. Návrh spôsobu zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu na nasledujúce obdobie (1. november – 31. marec) účastníci trhu s plynom predkladali ešte počas prebiehajúceho obdobia. Nemali preto možnosť vyhodnotiť uplynulú sezónu a prijaté opatrenia. Navrhuje sa posunutie termínu na predkladanie návrhu spôsobu zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu na 30. apríl. V tejto súvislosti je nevyhnutné posunúť aj termín na vydanie príslušného rozhodnutia ministerstvom po prerokovaní jednotlivých návrhov s úradom a prevádzkovateľom distribučnej siete, ktorý na základe rozhodnutia ministerstva plní úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území. Navrhuje sa nový termín 31. máj. Pre účastníkov trhu s plynom vyplýva ešte povinnosť predloženia príslušných dokumentov (najmä zmlúv) týkajúcich sa zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu, v prípade, že neboli predložené už v návrhu spôsobu zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu. Navrhuje sa posunutie termínu na 30. september, aby bol zachovaný dostatočný časový priestor pre ministerstvo na uloženie opatrení ešte pred začiatkom sledovaného obdobia ak je zabezpečenie štandardu bezpečnosti dodávok plynu nedostatočné.
Dopĺňa sa ods. 10 v § 22, ktorý ustanovuje povinnosť uzatvorenia zmluvy pre príslušných účastníkov trhu s plynom, ktorí dodávajú plyn odberateľom chráneným solidaritou resp. poskytujú solidaritu.
Ďalšie zmeny súvisia s úpravou značenia bodov v odkazovaných paragrafoch.
K bodom 90 až 97 (§ 26)
Medzi typy zmlúv na trhu s elektrinou sú po novom zaradené zmluva o agregácii (ide o transpozíciu čl. 13 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944), zmluva o poskytovaní služieb zariadenia na uskladňovanie elektriny (ide o obdobu zmluvy o prístupe do zásobníka a uskladňovaní plynu podľa § 47 ods. 6, netýka sa poskytovania služieb flexibility), zmluva o zabezpečení prevádzky alebo správy miestnej distribučnej sústavy (súvisí s čl. 16 ods. 1 písm. d) a čl. 16 ods. 4 písm.
21
a) smernice (EÚ) 2019/944) a zmluva o poskytovaní flexibility (cieľom je zaviesť zmluvný typ pre priame poskytovanie flexibility, nie prostredníctvom agregácie).
Ďalej sú upravené definície zmluvy o dodávke elektriny a zmluvy o združenej dodávke elektriny tak, aby v rámci nich bolo explicitne možné dojednať dynamickú cenu elektriny alebo poskytnutie flexibility (v prípade poskytovania flexibility integrovanému agregátorovi).
Zmluva o pripojení do prenosovej/distribučnej sústavy po novom zohľadňuje činnosť uskladňovania elektriny.
Zmluva o prístupe do prenosovej sústavy a prenose elektriny a zmluva o prístupe do distribučnej sústav a distribúcii elektriny sú zosúladené navzájom a tiež s definíciou prístupu do prenosovej/distribučnej sústavy podľa § 2 písm. a) bodu 12.1 a 12.2 a dodávania elektriny do sústavy podľa § 2 písm. b) štyridsiateho bodu. Rovnako zmluva o poskytovaní podporných služieb je upravená v zmysle definície podpornej služby podľa § 2 písm. b) desiateho bodu a nefrekvenčnej podpornej služby podľa § 2 písm. b) jedenásteho bodu.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy.
K bodom 98 až 105 (§ 27)
Práva výrobcu elektriny sú rozšírené o právo ponúkať podporné služby na trhu s podpornými službami (priamo, prostredníctvom agregácie alebo prostredníctvom tretej osoby), ponúkať a predávať flexibilitu na organizovaných trhoch s elektrinou vrátane poskytovania podporných služieb, právo uzatvoriť zmluvu o agregácii (teda zmluvu s nezávislým agregátorom) alebo zmluvu, ktorej predmetom je aj poskytnutie flexibility (teda zmluvu o (združenej) dodávke s dodávateľom elektriny, resp. integrovaným agregátorom), a poskytovať flexibilitu podľa uzatvorenej zmluvy, právo bezodplatne získať merané údaje o odbere alebo dodávke elektriny (zodpovedá povinnosti PPS podľa § 28 ods. 2 písm. j) a povinnosti PDS podľa § 31 ods. 2 písm. f)) a právo na priamu komunikáciu o technických záležitostiach pripojenia s príslušným prevádzkovateľom sústavy (ide o obdobu práva koncového odberateľa podľa § 35 ods. 1 písm. g)).
Úprava povinností výrobcu elektriny sa týka zosúladenia textácie o zodpovednosti za odchýlku s úpravou v § 15 ods. 8 a 9 a s textáciou použitou v povinnostiach iných účastníkov trhu, poskytovania údajov PPS na účely vypracovania posúdenia primeranosti zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni (ktoré nahrádzajú doterajšiu správu o výsledkoch monitorovania bezpečnosti dodávok elektriny) a v súčasnosti chýbajúcej povinnosti dodržiavať pokyny dispečingu a dispečingu prevádzkovateľa príslušnej sústavy, do ktorej je zariadenie na výrobu elektriny pripojené. Povinnosť podľa doterajšieho ods. 2 písm. j) sa ruší, pretože poskytovanie údajov OKTE na účel centrálnej fakturácie je zaistené v písm. h) (doterajšom písm. k)), keďže centrálna fakturácia je činnosťou OKTE podľa § 37 ods. 4 písm. c) druhého bodu, namiesto toho sa však zavádza nová povinnosť výrobcu elektriny poskytovať príslušnému prevádzkovateľovi sústavy údaje potrebné v prípade poskytovania podporných služieb alebo flexibility – taká povinnosť v platnom znení chýbala. Zvyšok úprav v ods. 2 má za cieľ spresniť znenie zákona, nedochádza k obsahovým zmenám.
Nový ods. 5 predchádza pochybnostiam pri pripájaní zariadenia na uskladňovanie elektriny v mieste, v ktorom je už prevádzkované zariadenie na výrobu elektriny, a stanovuje, že maximálna rezervovaná kapacita zodpovedá celkovému inštalovanému elektrickému výkonu toho zo zariadení, ktorého celkový inštalovaný elektrický výkon je vyšší (nie je však vylúčená dohoda výrobcu elektriny s PDS na vyššej hodnote). PDS teda pri pripájaní nesčíta rezervovanú kapacitu zariadenia na výrobu elektriny a zariadenia na uskladňovanie elektriny.
V ods. 6 sú aktualizované odkazy na povinnosti, ktoré sa nevzťahujú na výrobcu elektriny v zariadení na výrobu elektriny s inštalovaným výkonom do 11 kW (v prvej vete bez
22
ohľadu na to, či vyrába elektrinu podnikateľsky alebo nepodnikateľsky, v druhej vete sa pridáva vyňatie z ďalšej povinnosti pre výrobcu elektriny, ktorý nepodniká v energetike).
Zo súčasného znenia ods. 7 (pôvodný ods. 6) vyplývalo, že niektoré povinnosti sa nevzťahovali na výrobcu elektriny, ktorého zariadenie na výrobu elektriny nie je fyzikálne prepojené s elektrizačnou sústavou. Na takého výrobcu elektriny by sa však nemali vzťahovať žiadne povinnosti z ods. 2 okrem povinnosti uzatvoriť zmluvu o poskytovaní údajov s OKTE a v prípade výrobcov elektriny v zariadení na výrobu s inštalovaným výkonom nad 5 MW aj povinnosti poskytovať PPS/PDS údaje potrebné na štatistické účely – v tomto zmysle došlo k úprave ods. 7.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy.
K bodu 106 (§ 27a)
§ 27a upravuje práva a povinnosti nového účastníka trhu s elektrinou, a síce prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny. Čiastočne ide o obdobu práv a povinností výrobcu elektriny, čiastočne sú navrhnuté nové práva a povinnosti. Okrem práva pripojiť zariadenie na uskladňovanie elektriny do sústavy a dodávať alebo odoberať elektrinu na základe zmluvy o prístupe do sústavy a iných práv obdobných s právami výrobcu elektriny sa umožňuje poskytovanie služieb zariadenia na uskladňovanie elektriny (na základe nového zmluvného typu podľa § 26 ods. 19).
Ods. 3 zakotvuje výnimky z povinností, ktoré sa uplatnia v prípade prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny, ktorý s PPS alebo PDS nedohodol rezervovanú kapacitu umožňujúcu vyvedenie výkonu zariadenia na uskladňovanie elektriny do sústavy, a ods. 4 a 5 sú obdobou § 27 ods. 6 a 7.
K bodu 107 (§ 28)
Práva PPS sa vo vzťahu k transpozícii smernice (EÚ) 2019/944 žiadnym podstatným spôsobom nemenia, len je zohľadnená existencia nových účastníkov trhu s elektrinou a správa o výsledkoch monitorovania bezpečnosti dodávok elektriny je nahradená posúdením primeranosti zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni .
Úpravy povinností PPS, ktoré sú transpozičného charakteru, zahŕňajú premietnutie požiadaviek najmä čl. 40 a 17 smernice (EÚ) 2019/944 a o zosúladenie s témou kapacitných mechanizmov, ktorá je širšie upravená v § 28a a v nariadení (EÚ) 2019/943.
Nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa dopĺňajú práva a povinnosti PPS v súvislosti s riešením problematiky tokov jalového elektrického výkonu a jeho kompenzácie, ktoré reflektuje dohodu PPS a PDS.
Tiež nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa dopĺňa povinnosť PPS poskytovať OKTE údaje o zariadeniach, ktoré sú pripojené do prenosovej sústavy alebo pre ktoré PPS vydal stanovisko podľa § 12 ods. 5 písm. b) alebo uzatvoril zmluvu o pripojení do prenosovej sústavy – tieto údaje budú zaznamenané v evidencii existujúcich a plánovaných zariadení na výrobu elektriny a zariadení na uskladňovanie elektriny vedenej OKTE. Rovnaká povinnosť sa ukladá PDS.
Dopĺňajú a aktualizujú sa súvisiace odkazy 54 a 54a a ďalšie legislatívno-technické úpravy.
K bodu 108 (§ 28a)
Problematika kapacitných mechanizmov a súvisiaceho posúdenia primeranosti zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni je upravená v nariadení (EÚ) 2019/943. Aby však bolo možné postupovať podľa priamo uplatniteľného nariadenia (EÚ) 2019/943, je potrebné v ZoE
23
upraviť chýbajúce kroky. Ustanovuje sa preto, že PPS vyhodnocuje údaje poskytnuté účastníkmi trhu pre potreby posúdenia primeranosti zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni a na žiadosť MHSR je povinný vypracovať podklady potrebné na vypracovanie posúdenia primeranosti zdrojov na vnútroštátnej úrovni (už nie na vypracovanie posúdenia primeranosti zdrojov na európskej úrovni, keďže to podľa čl. 23 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/943 vykonáva ENTSO-E) a poskytnúť ich MHSR. Samotné posúdenie primeranosti zdrojov na vnútroštátnej úrovni teda nevypracováva PPS, ale MHSR, ktoré je podľa § 88 ods. 10 príslušným orgánom pre oblasť primeranosti zdrojov – toto rozdelenie úloh je zvolené na základe čl. 24 ods. 3 poslednej vety nariadenia (EÚ) 2019/943, ktorá hovorí o „orgáne“ zodpovednom za vnútroštátne posúdenie primeranosti zdrojov, teda musí ísť o štátny orgán, nie účastníka trhu s elektrinou. MHSR môže následne na základe zlyhania trhu odhaleného posúdením primeranosti zdrojov a za splnenia ďalších podmienok stanovených nariadením (EÚ) 2019/943 rozhodnúť o zavedení kapacitného mechanizmu, pričom stanoví podmienky na jeho zavedenie. Konkrétny rozsah kapacity zariadení výrobcov elektriny alebo iných účastníkov trhu s elektrinou, ktorý PPS potrebuje v rámci kapacitného mechanizmu nakúpiť na zaistenie primeranosti zdrojov, a podmienky výberového konania na zaistenie potrebnej kapacity však navrhuje samotný PPS a MHSR len udeľuje súhlas.
K bodom 109 až 111 (§ 29)
Zmeny v § 29 sú len formálneho charakteru:
-v ods. 1 je doplnené uskladňovanie elektriny ako nová činnosť,
-ods. 4 je skrátený, lebo verejné konzultácie sú po novom komplexne upravené v § 19a,
-v ods. 6 sa zavádza skratka pre ACER, lebo v súčasnosti je skratka zavedená až v § 55, hoci sa prvýkrát používa už práve v § 29.
K bodu 112 (§ 30)
Gramaticko-technická oprava.
K bodu 113 (§ 31)
Doplnenia a úpravy § 31 sú prevažne vyvolané potrebou transpozície smernice (EÚ) 2019/944. Práva PDS sú rozšírené o právo nakupovať nefrekvenčné podporné služby a flexibilitu nevyhnutné na zabezpečenie prevádzkovej spoľahlivosti distribučnej sústavy a pre prípad využitia tohto práva je v ods. 6 a 7 upravený postup, ktorý vychádza z požiadaviek čl. 17, 31 a 32 smernice (EÚ) 2019/944. Aj ďalšie čiastkové úpravy vychádzajú z uvedených čl. a ďalej tiež z čl. 6, 20, 22, 33, 34 a prílohy I smernice (EÚ) 2019/944.
Čo sa týka § 31 ods. 2 písm. c), z čl. 6 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/944 vyplýva, že dôvody odmietnutia prístupu do sústavy by sa mali poskytnúť v prípade všetkých odmietnutí prístupu do sústavy, pričom v prípade nabíjacích staníc by sa potom mali poskytnúť vždy ešte informácie o opatreniach potrebných pre posilnenie sústavy. Nie je však vylúčené, aby sa informácie o opatreniach potrebných pre posilnenie sústavy poskytovali vo všetkých prípadoch odmietnutia prístupu do sústavy. Naopak smernica (EÚ) 2019/944 ukladá poskytovanie informácií o opatreniach potrebných pre posilnenie sústavy, ak je to vhodné („V prípade odmietnutia prístupu regulačné orgány tiež zabezpečia, pokiaľ je to vhodné, aby prevádzkovateľ prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľ distribučnej sústavy poskytol príslušné informácie o opatreniach, ktoré budú potrebné pre posilnenie sústavy.“). Navrhované znenie § 31 ods. 2 písm. c) teda transponuje čl. 6 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/944.
V súlade s čl. 28 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 sa potom navrhuje ustanoviť, že PDS nemá právo obmedziť alebo prerušiť distribúciu elektriny závislým odberateľom elektriny
24
z dôvodu neoprávneného odberu elektriny podľa § 46 ods. 1 písm. a) druhého bodu (t. j. pri odbere elektriny bez uzavretej zmluvy o (združenej) dodávke elektriny alebo bez titulu, na základe ktorého vzniká právo zdieľať elektrinu) v kritickom zimnom období.
V oblasti mimo transpozíciu smernice (EÚ) 2019/944
-sa navrhuje doplnenie v ods. 1 písm. a) a tým umožnenie viacnásobného využitia elektronickej komunikačnej siete ako technického prvku tvoriaceho súčasť distribučnej sústavy v súvislosti s navrhovanou úpravou definície distribučnej sústavy;
-je analogicky k právu PPS podľa § 28 ods. 1 písm. h) upravené právo PDS zrušiť miesto pripojenia na základe rozhodnutia ÚRSO;
-je analogicky k úprave povinností výrobcu elektriny a prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny PDS po novom povinný poskytovať PPS údaje na účely vypracovania posúdenia primeranosti zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni (ktoré nahrádzajú doterajšiu správu o výsledkoch monitorovania bezpečnosti dodávok elektriny);
-sa vedenie evidencie registrovaných odberných a odovzdávacích miest účastníkov trhu presúva z povinností PDS do povinností OKTE;
-sa ruší povinnosť PDS predkladať ÚRSO každoročne zoznam odberateľov elektriny pripojených do distribučnej sústavy, ktorí v priebehu predchádzajúceho roku zmenili dodávateľa elektriny, lebo táto povinnosť je súčasnej dobe nadbytočná; počty odberateľov elektriny, ktorí zmenili dodávateľa elektriny, na prípadné štatistické alebo obdobné účely je možné získavať na základe žiadosti ako od PDS, tak aj od OKTE;
-sa v ods. 3 dopĺňajú povinnosti PDS v súvislosti s riešením problematiky tokov jalového elektrického výkonu a jeho kompenzácie, ktoré reflektuje dohodu PPS a PDS;
-sa dopĺňa povinnosť PDS (rovnaká povinnosť sa ukladá PPS) poskytovať OKTE údaje o zariadeniach, ktoré sú pripojené do distribučnej sústavy alebo pre ktoré PDS vydal stanovisko podľa § 12 ods. 5 písm. a) alebo uzatvoril zmluvu o pripojení do distribučnej sústavy – tieto údaje budú zaznamenané v evidencii existujúcich a plánovaných zariadení na výrobu elektriny a zariadení na uskladňovanie elektriny vedenej OKTE;
-sa ruší doterajší ods. 11, keďže povinnosť v ňom obsiahnutá je už zakotvená v § 31 ods. 3 písm. g) (ide teda o odstránenie duplicity v zákone);
-sa dopĺňa ods. 15, ktorý obsahuje explicitne právo prevádzkovateľa miestnej distribučnej sústavy na pripojenie do sústavy, pretože sa v praxi vyskytujú prípady, keď PDS neumožňuje pripojenie elektroenergetických zariadení prevádzkovateľa miestnej distribučnej sústav s argumentom, že pripojiť ich možno len ako koncových odberateľov.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy.
V § 31 ods. 2 je doplnená nová povinnosť PDS, ktorou sa transponuje článok 24 ods. 8 smernice (EÚ) 2001/2018. Integráciou energie z obnoviteľných zdrojov do infraštruktúry distribučnej sústavy a ich využívanie pri skladovaní elektriny v rámci posilnenia technicky uskutočniteľného a ekonomicky prijateľného využívania energie z obnoviteľných zdrojov si vyžaduje zabezpečiť spoluprácu medzi PDS a prevádzkovateľmi centralizovaného zásobovania teplom z hľadiska poskytovania podporných služieb a využívania flexibility.
K bodom 114 a 115 (§ 32)
Zmeny súvisia s úpravou značenia odsekov v odkazovaných paragrafoch.
25
K bodu 116 (§ 32a až 32c)
K § 32a
Nový § 32a ustanovuje všeobecný zákaz PDS a PPS vlastniť, vyvíjať, spravovať alebo prevádzkovať zariadenia na uskladňovanie elektriny (v súlade s čl. 36 a 54 smernice (EÚ) 2019/944) a verejne prístupné nabíjacie stanice (v súlade s čl. 33 smernice (EÚ) 2019/944).
V prípade vlastníctva, vyvíjania, správy alebo prevádzky verejne prístupných nabíjacích staníc sa predpokladá, že do budúcna bude záujem o tieto činnosti zo strany iných subjektov, a preto nie je do ZoE zahrnutá možnosť výnimky zo všeobecne ustanoveného zákazu (výnimkou sú však – viď nižšie – miestne distribučné sústavy, ktoré budú napĺňať únijnú definíciu uzavretých distribučných sústav).
Naopak v prípade vlastníctva, vyvíjania, správy alebo prevádzky zariadení na uskladňovanie elektriny stanovuje predkladaný návrh možnosť výnimiek. Prvou možnosťou výnimky (ods. 2 v spojení s ods. 3) je prípad, kedy má zariadenie na uskladňovanie elektriny slúžiť ako plne integrovaný prvok sústavy a PPS alebo PDS získa súhlas ÚRSO. Druhou možnosťou (ods. 2 v spojení s ods. 4 a 5) je prípad, kedy je zariadenie na uskladňovanie elektriny potrebné pre plnenie povinností PPS alebo PDS, v usporiadanom výberovom konaní nebol vybratý žiadny záujemca o poskytovanie týchto služieb a súčasne ÚRSO udelil PPS alebo PDS na takú činnosť súhlas. Podmienkou v tomto druhom prípade je, že zariadenie na uskladňovanie elektriny nebude ani čiastočne používané na nákup, predaj alebo uskladňovanie elektriny tretími osobami alebo pre tretie osoby, poskytovanie podporných služieb iným prevádzkovateľom sústav alebo poskytovanie flexibility na trhu s elektrinou tretím osobám.
V ods. 6 sú potom zakotvené výnimky zo všeobecného zákazu podľa ods. 1 pre prevádzkovateľov miestnych distribučných sústav, ktoré fakticky napĺňajú definíciu uzavretých distribučných sústav podľa čl. 38 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 a ku ktorým je pripojených najviac 10 000 odberných miest (táto požiadavka ide nad rámec smernice (EÚ) 2019/944, ale nie je s ňou v rozpore). Fakticky tak zákon obsahuje definíciu uzavretých distribučných sústav (kritéria, ktoré charakterizujú uzavreté distribučné sústavy), ale formálne nejde o nový typ distribučnej sústavy, ale o vymedzenie miestnych distribučných sústav, ktorých prevádzkovatelia môžu žiadať o výnimku zo všeobecných zákazov pre PDS. Súčasne s udeľovaním súhlasu ÚRSO k daným činnostiam je zakotvená aj možnosť ÚRSO udelený súhlas zrušiť, ak by prevádzkovateľ miestnej distribučnej sústavy prestal spĺňať podmienky ustanovené pre udelenie súhlasu.
K § 32b
Nový § 32b transponuje čl. 36 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/944 – nadväzuje na § 32a a rozvádza situáciu, kedy je zariadenie na uskladňovanie elektriny potrebné pre plnenie povinností PPS alebo PDS, avšak nejde o plne integrovaný prvok sústavy, a PPS alebo PDS je teda povinný usporiadať výberové konanie na poskytovanie služieb zariadenia na uskladňovanie elektriny. Len ak by v takom výberovom konaní nebol vybratý žiadny záujemca o poskytovanie potrebných služieb a súčasne by ÚRSO udelil PPS alebo PDS na danú činnosť súhlas podľa § 32a ods. 4, bol by PPS alebo PDS oprávnený prevádzkovať zariadenie na uskladňovanie elektriny.
Samotné výberové konanie na zariadenie na uskladňovanie elektriny, resp. návrh podmienok výberového konania, tiež podlieha schvaľovaniu zo strany ÚRSO. Návrh podmienok výberového konania musí byť v súlade s obsahovými náležitosťami ustanovenými v (novej) vyhláške vydanej ÚRSO a ďalej so zákonom č. 343/2015 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o verejnom obstarávaní“), ak ide o zákazku na poskytnutie služieb podľa tohto zákona (v takom prípade je však pri dohľade zachovaná pôsobnosť Úradu pre verejné obstarávanie a ÚRSO si od neho pred rozhodnutím
26
o žiadosti o súhlas len vyžiada stanovisko – v tomto prípade nejde o záväzne stanovisko), alebo so zákonom č. 513/1991 Zb., Obchodným zákonníkom (ďalej len „Obchodný zákonník“), ak má výberové konanie formu obchodnej verejnej súťaže (v takom prípade budú v súlade s Obchodným zákonníkom ustanovené náležitosti vo vyhláške vydanej ÚRSO, ÚRSO teda nebude osobitne preskúmavať súlad návrhu podmienok výberového konania s Obchodným zákonníkom, ale, ako sa uvádza v navrhovanom znení ods. 4, len s vyhláškou ÚRSO).
K § 32c
Ak ÚRSO udelil aspoň jednému PPS alebo PDS súhlas na vlastníctvo, vyvíjanie, správu alebo prevádzku zariadenia na uskladňovanie elektriny podľa § 32a ods. 4, teda ak je niektorá z týchto činností potrebná na účely plnenia povinností PPS alebo PDS a vo výberovom konaní podľa § 32b nebol vybratý žiadny záujemca o poskytovanie služieb zariadenia na uskladňovanie elektriny, vykoná ÚRSO v súlade s čl. 36 ods. 3 smernice (EÚ) 2019/944 aspoň každých päť rokov prieskum záujmu iných subjektov na trhu o poskytovanie služieb zariadenia na uskladňovanie elektriny a k výsledku prieskumu vykoná verejnú konzultáciu. V rámci verejnej konzultácie môžu dotknutí účastníci trhu uplatňovať pripomienky, ktoré ÚRSO vyhodnotí a výsledok verejnej konzultácie (ako aj predtým výsledok prieskumu trhu) zverejní na svojom webovom sídle.
V prípade, že je výsledkom verejnej konzultácie zistenie záujmu prevádzkovateľov zariadení na uskladňovanie elektriny o poskytnutie ich služieb PPS alebo PDS a realizácii nič nebráni, je potrebné znovu usporiadať výberové konanie v zmysle § 32b. Aby však bolo zaistené, že PPS alebo PDS, ktorému bol udelený súhlas podľa § 32a ods. 4, výberové konanie skutočne usporiada, je určená lehota pre usporiadanie výberového konania jeden mesiac od schválenia podmienok výberového konania zo strany ÚRSO. Navyše je zakotvená aj možnosť ÚRSO stanoviť podmienky ex officio, ak by daný PPS alebo PDS vôbec nepredložil podmienky výberového konania na schválenie alebo ak by v určenej lehote neodstránil vytýkané vady.
Súčasne s povinnosťou usporiadať nové výberové konanie je dotknutý PPS alebo PDS povinný ukončiť činnosť, na ktorú mu bol udelený súhlas, do 18 mesiacov od zverejnenia výsledkov verejnej konzultácie (nie teda od okamihu, kedy bol v novom výberovom konaní vybratý záujemca o poskytovanie služieb zariadenia na uskladňovanie – dané vyplýva z čl. 36 ods. 3 smernice (EÚ) 2019/944) ukončiť svoju činnosť, pričom má právo na získanie zostatkovej hodnoty zariadenia na uskladňovanie elektriny. Ak by PPS alebo PDS preukázal, že po uplynutí lehoty 18 mesiacov naďalej nebude potrebovať služby zariadenia na uskladňovanie elektriny, nemusel by ani usporadúvať nové výberové konanie.
K bodom 117 a 121 (§ 33)
Úprava v § 33 ods. 3 transponuje čl. 31 ods. 4 smernice (EÚ) 2019/944 a v súlade s čl. 12 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/943 zavádza právo dispečingu PPS a PDS v prípade potreby obmedzovať zariadenia na výrobu elektriny z OZE alebo KVET, ktorých inštalovaný výkon je nižší než 400 kW, resp. od 1. januára 2026 nižší než 200 kW, až po vyčerpaní iných možností riadenia výroby, t. j. až v prípade, že riadenie výroby už nie je možné zabezpečiť obmedzením výroby z iných zariadení na výrobu elektriny.
V ods. 10 sa zavádza povinnosť PPS verejne konzultovať dispečerský poriadok (postupom podľa § 19a).
Súvisiace legislatívno-technické úpravy.
27
K bodu 122 (§ 34)
Upravená povinnosť dodávateľa elektriny byť subjektom zúčtovania alebo preniesť svoju zodpovednosť za odchýlku na iného účastníka trhu s elektrinou podľa ods. 2 písm. a) je dôsledkom úpravy v § 15 ods. 8 a 9 (pôvodnom § 15 ods. 7).
Ruší sa plošne schvaľovanie obchodných podmienok, súčasne však platí všeobecné pravidlo, že obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby musia byť v požadovanej kvalite a súladné s predpísanými náležitosťami, o. i. so vzorovými obchodnými podmienkami. Vzorové obchodné podmienky budú mať charakter minimálnych požiadaviek, ktoré budú musieť obchodné podmienky obsahovať, pričom sa nebude obmedzovať vlastná tvorba obchodných podmienok dodávateľov elektriny, ak to bude súladné s ustanovenými princípmi/pravidlami. Navyše sa navrhuje právomoc ÚRSO vyzvať dodávateľa elektriny poskytujúceho univerzálnu službu k vykonaniu zmeny obchodných podmienok, ak nie sú v požadovanej kvalite a súladné s predpísanými náležitosťami, a povinnosť dodávateľa elektriny informovať ÚRSO o vysporiadaní výzvy. Ide teda o tzv. soft reguláciu formou zverejnenia vykonanej výzvy a jej vysporiadania na webovom sídle ÚRSO. Ak dodávateľ elektriny na výzvu ÚRSO neupraví obchodné podmienky, iba oznámi nevykonanie zmeny, stále bude možnosť posudzovať uvedené ako správny delikt podľa § 91 ods. 2 písm. f) (pôjde o porušenie povinnosti podľa § 34 ods. 2 písm. k) tretieho bodu).
Zvyšok úprav povinností dodávateľa elektriny súvisí s požiadavkami čl. 10, 11, 12, 13, 14, 17, 20 a prílohy I smernice (EÚ) 2019/944 alebo ide o formálne a legislatívno-technické úpravy.
Povinnosť ponúkať zmluvy s dynamickou cenou elektriny sa oproti zneniu čl. 11 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 nestanovuje dodávateľom elektriny s viac ako 200 000 odbernými miestami, ale hranica sa znížila na 100 000 odberných miest. Táto úprava nie je v rozpore s požiadavkami čl. 11 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944, keďže je pre koncových odberateľov elektriny priaznivejšia a zaisťuje im väčší výber z ponúk zmlúv s dynamickou cenou elektriny na trhu. Zníženie hranice pre povinné ponúkanie uzatvorenia zmluvy s dynamickou cenou má aj svoje objektívne opodstatnenie. Dôvodom je absencia povinnosti vybraného dodávateľa (napr. dodávateľa poslednej inštancie) ponúkať zmluvy s dynamickou cenou elektriny, keby na trhu nebol žiadny dodávateľ spĺňajúci stanovenú hranicu počtu odberných miest. S ohľadom na veľkosť slovenského trhu a rozvoj konkurencie na ňom je preto nevyhnutné stanoviť hranicu, od ktorej bude stanovená povinnosť ponúkať zmluvy s dynamickou cenou, na takej úrovni, aby vždy existoval aspoň jeden dodávateľ ponúkajúci zmluvy s dynamickou cenou, ako vyžaduje čl. 11 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944. Súčasne je nanajvýš vhodné, ak je zákonom ukladaná navrhovaná povinnosť, aby existoval vyšší počet takýchto povinných subjektov (nie však súčasne všetci dodávatelia), aby aj v sektore zmlúv s dynamickou cenou bola zabezpečená určitá miera konkurencie.
Doplnenie a aktualizácia súvisiacich odkazov 65 a 67a.
K bodu 123 (§ 34a)
§ 34a ustanovuje práva a povinnosti nového účastníka trhu s elektrinou – agregátora. Návrh zákona v § 3 rozlišuje medzi agregátorom, ktorý je súčasne aj dodávateľom (tzv. integrovaný agregátor), a tzv. nezávislým agregátorom, ktorý nie je v odbernom alebo odovzdávacom mieste, v ktorom využíva flexibilitu odberu, dodávky alebo výroby, subjektom zúčtovania. Práva a povinnosti agregátora podľa nového § 34a sa vzťahujú na oba typy agregátorov. § 34a čiastočne vychádza z práv a povinností dodávateľa elektriny, zároveň ale priznáva agregátorovi ďalšie, jeho postaveniu na trhu špecifické práva a povinnosti, ktoré vychádzajú zo smernice (EÚ) 2019/944.
28
V ods. 1 sa agregátorovi priznáva právo ponúkať službu agregácie flexibility poskytovateľom flexibility, t. j. výrobcovi elektriny, prevádzkovateľovi zariadenia na uskladňovanie elektriny alebo aktívnemu odberateľovi. Ďalej má agregátor právo poskytovať agregovanú flexibilitu na trhoch s elektrinou vrátane možnosti poskytovať podporné služby, čím sa premietajú požiadavky článku 17 ods. 3 písm. a) smernice (EÚ) 2019/944. Agregátorovi sa tiež priznáva právo ponúkať agregovanú flexibilitu na organizovanom krátkodobom cezhraničnom trhu s elektrinou, podmienkou je povinnosť byť subjektom zúčtovania a uzatvorenie zmluvy s OKTE o prístupe a podmienkach účasti na organizovanom krátkodobom cezhraničnom trhu s elektrinou. Údaje a opravné údaje na účely vyúčtovania za poskytnutie flexibility a odchýlky subjektu zúčtovania zodpovedného za odchýlky spôsobené aktivovanou flexibilitou má agregátor právo požadovať od OKTE (nie od PPS alebo PDS), čo je súladné s úpravou v § 34 ods. 1 písm. e).
Ods. 2 ukladá agregátorovi povinnosti obdobné s povinnosťami dodávateľa elektriny, okrem toho bude agregátor povinný poskytovať zúčtovateľovi odchýlok informácie súvisiace s aktiváciou flexibility a PPS/PDS dáta o agregovanej flexibilite, pričom na pokyn PPS/PDS bude agregátor povinný obmedziť aktiváciu agregovanej flexibility (tomu zodpovedá právo PPS podľa 28 ods. 1 písm. r) a právo PDS podľa § 31 ods. 1 písm. j)). Poskytovateľom flexibility bude agregátor povinný umožniť bezplatnú zmenu agregátora. Ods. 2 zároveň implementuje povinnosť vyplývajúcu z čl. 13 smernice (EÚ) 2019/944, ktorý v ods. 2 ukladá agregátorovi povinnosť informovať koncových odberateľov o podmienkach zmlúv o agregácii.
K bodu 124 (§ 35)
§ 35 v doterajšom znení upravoval práva a povinnosti odberateľa elektriny, ktorým je podľa definície nie len koncový odberateľ elektriny, ale aj osoba, ktorá nakupuje elektrinu na účel ďalšieho predaja (t. j. dodávateľ elektriny). Keďže práva a povinnosti dodávateľa elektriny sú už samostatne upravené v § 34, navrhuje sa zmeniť systematické radenie zákona a v § 35 upravovať čisto len práva a povinnosti odberateľa elektriny, po novom vrátane odberateľa elektriny v domácnosti, lebo ide len o podskupinu odberateľa elektriny. V dôsledku tejto zmeny sú práva týkajúce sa výlučne dodávateľa elektriny, teda práva podľa doterajšieho ods. 1 písm. f) a g), zakotvené už len v § 34. Ďalej sa presúva doterajší ods. 1 písm. d) do úpravy aktívneho odberateľa podľa ods. 4 písm. a) v spojení s ods. 5 a pôvodný ods. 1 písm. p) je teraz predmetom § 17f ods. 3. Nový ods. 2 upravuje špecifické právo odberateľa elektriny v domácnosti na univerzálnu službu, ktoré bolo pôvodne predmetom § 36 (tento paragraf sa ruší, zvyšok práv a povinností doteraz upravených v § 36 je už obsiahnutý v § 35). .
Právu uzatvoriť zmluvu o (združenej) dodávke elektriny s dynamickou cenou elektriny (ktoré je formulované všeobecne, t. j. koncový odberateľ elektriny má právo uzatvoriť takú zmluvu s akýmkoľvek dodávateľom, ktorý ju ponúka alebo má povinnosť ju ponúkať) zodpovedá povinnosť dodávateľa elektriny dodávajúceho elektrinu do viac ako 100 000 odberných miest podľa § 34 ods. 2 písm. l).
Transpozícia konceptu aktívneho odberateľa podľa čl. 15 smernice (EÚ) 2019/944 je vykonaná prostredníctvom nového ods. 4. Formulácia úvodnej vety ods. 4 („Koncový odberateľ elektriny, ak má záujem pôsobiť ako aktívny odberateľ, ...“) bola zvolená z toho dôvodu, že aktívnym odberateľom je už podľa definície v čl. 2 ôsmom bode smernice (EÚ) 2019/944 a podľa § 4 ods. 6 koncový odberateľ, ktorý vyrába, uskladňuje elektrinu atď., teda už vykonáva niektoré z práv obsiahnutých v novom ods. 4 – inými slovami aktívnym odberateľom sa koncový odberateľ elektriny stane až vo chvíli, kedy niektoré z vymenovaných práv začne vykonávať. Keďže aktívny odberateľ môže vykonávať rôzne činnosti a vystupovať na trhu s elektrinou v rôznych roliach – v roli výrobcu elektriny, prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny, dodávateľa elektriny alebo poskytovateľa flexibility (v tomto prípade však na rozdiel od predchádzajúcich rolí nejde o osobitný subjekt na trhu s elektrinou) –
29
vzťahujú sa na aktívneho odberateľa pri výkone danej činnosti vymenované práva a povinnosti príslušného účastníka trhu s elektrinou.
Zvyšné úpravy § 35 súvisia s transpozíciou čl. 4, 12, 20, 22, 23 smernice (EÚ) 2019/944.
Aktualizácia odkazu 67a.
Nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa navrhuje doplnenie v ods. 3 písm. l) povinnosť koncového odberateľa elektriny umožniť PDS výkon oprávnenia podľa § 46 ods. 4 urobiť zásah nielen na zariadení distribučnej sústavy, ale aj na odbernom mieste. Tiež nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa v ods. 3 dopĺňa povinnosť koncového odberateľa elektriny poskytovať PPS údaje potrebné na účely vypracovania podkladov pre MHSR v oblasti primeranosti zdrojov, pretože výrazná zmena na strane odberu tiež ovplyvní výpočet vnútroštátnej primeranosti zdrojov.
K bodu 125 (§ 35a)
Nový § 35a transponuje koncept energetického spoločenstva, založený čl. 16 smernice (EÚ), ako nového účastníka trhu s elektrinou. Rovnako ako v prípade aktívneho odberateľa v § 35 ods. 4 sú aj tu stanovené práva energetického spoločenstva a pri výkone jednotlivých práv sa odkazuje na práva a povinnosti príslušného účastníka trhu s elektrinou, v postavení ktorého sa energetické spoločenstvo bude nachádzať.
Čo sa týka možnosti energetického spoločenstva vlastniť a prevádzkovať miestnu distribučnú sústavu, nie je potrebné toto právo výslovne upravovať, lebo energetickému spoločenstvu nič nebráni túto činnosť vykonávať – v súlade s čl. 16 ods. 4 smernice (EÚ) 2019/944 by však energetické spoločenstvo v takom prípade muselo spĺňať všetky povinnosti ukladané prevádzkovateľovi miestnej distribučnej sústavy vrátane potreby získať povolenie na distribúciu elektriny. Inými slovami, energetické spoločenstvo môže vlastniť a prevádzkovať distribučnú sústavu, avšak v takom prípade (pri výkone činnosti distribúcie elektriny) bude na trhu vystupovať ako akýkoľvek iný prevádzkovateľ miestnej distribučnej sústavy so všetkými právami a povinnosťami, a nie ako energetické spoločenstvo. Jedinou výnimkou je, že ak energetické spoločenstvo prevádzkuje miestnu distribučnú sústavu, nevzťahujú sa na neho zákazy týkajúce sa prevádzky zariadení na uskladňovanie elektriny a verejne prístupných nabíjacích staníc podľa § 32a ods. 1. Energetické spoločenstvo teda môže tieto činnosti vykonávať, aj keď má súčasne postavenie PDS, pričom nie je nutné ÚRSO žiadať o akýkoľvek súhlas.
K bodu 126 (§ 36 sa vypúšťa)
Existujúci § 36 obsahuje práva a povinnosti, ktoré už sú z väčšej časti obsiahnuté v súčasnom § 35. Jediné ustanovenie, ktoré je v § 36 zakotvené nad rámec ustanovení už existujúcich v § 35, je § 36 ods. 1 písm. a). Z tohto dôvodu (a ďalej tiež z dôvodu lepšej systematizácie zákona, lebo odberateľ elektriny v domácnosti je len podskupinou odberateľa elektriny, a preto nie je opodstatnené upravovať ich práva a povinnosti oddelene) sa § 36 ruší a právo doteraz upravené v § 36 ods. 1 písm. a), resp. len právo na univerzálnu službu sa preberá do nového § 35 ods. 2., keďže právo na ochranu podľa § 17 vyplýva zo zákona aj bez výslovného odkazu na tomto mieste.
K bodom 127 až 134 (§ 37)
Činnosti OKTE sú doplnené o nasledujúce evidenčné a registračné povinnosti:
-evidencia priradenia subjektov zúčtovania k odberným alebo odovzdávacím miestam odberateľov elektriny, výrobcov elektriny a prevádzkovateľov zariadení na uskladňovanie elektriny,
30
-evidencia registrovaných odberných a odovzdávacích miest účastníkov trhu s elektrinou,
-registrácia a evidencia odberných a odovzdávacích miest spoločne konajúcich koncových odberateľov a energetického spoločenstva vrátane jeho členov,
-registrácia a evidencia odberného a odovzdávacieho miesta poskytovateľa flexibility na agregátora a ich zmeny,
-evidencia (do 31. decembra 2024 teda len evidencia bez vykonania samotnej registrácie) odberného a odovzdávacieho miesta koncového odberateľa elektriny alebo výrobcu elektriny na dodávateľa elektriny alebo výrobcu elektriny na výkupcu elektriny a ich zmeny,
-evidencia existujúcich a plánovaných zariadení na výrobu elektriny a zariadení na uskladňovanie elektriny.
Ods. 6 sa dopĺňa o informačnú povinnosť OKTE na požiadanie ministerstva alebo úradu sprístupniť údaje, ktoré sú nevyhnutné na výkon ich pôsobnosti a ktoré spravuje operátor trhu, a to najmä pre vypracovávanie analýz a štatistík o trhu s elektrinou a pre účely výkonu regulácie v oblasti elektroenergetiky.
Ďalej sa upravuje ods. 7 tak, aby bola úprava procesu vydania prevádzkového poriadku OKTE obdobná ako v prípade prevádzkových poriadkov prevádzkovateľov sústav a prevádzkovateľov sietí podľa § 19 ods. 8. Aj v prípade prevádzkového poriadku OKTE sa teda zavádza povinnosť verejnej konzultácie návrhu prevádzkového poriadku OKTE.
V ods. 10 až 12 sa zavádza úprava elektronického systému prevádzkovaného OKTE, prostredníctvom ktorého bude možné vykonávať niektoré práva a povinnosti účastníkov trhu voči iným účastníkom trhu alebo orgánom štátnej správy v elektronickej podobe alebo robiť právne úkony v elektronickej podobe. MHSR a ÚRSO sa zakotvuje právo využívať údaje z elektronického systému OKTE za účelom vypracovávania si vlastných analýz a publikácie štúdií o situácii na trhu. Prístup do databázy MHSR a ÚRSO poskytne väčší obraz o dianí na trhu, čo je predpokladom pre schopnosť promptnejšie reagovať na akútne situácie na trhu. Podrobné podmienky prístupu k dátovému a funkčnému rozhraniu elektronického systému, pravidlá prevádzky a používania elektronického systému a rozsah činností vykonávaných prostredníctvom elektronického systému ustanovia pravidlá trhu. Prevádzkový poriadok OKTE potom ustanoví podrobnejšie požiadavky na formáty elektronickej komunikácie, dokumentov a dát poskytovaných alebo odovzdávaných prostredníctvom elektronického systému a požiadavky na zabezpečenie elektronického systému.
Zvyšok úprav v § 37 súvisí s existenciou nových účastníkov trhu s elektrinou a s poskytovaním údajov.
K bodu 135 (§ 37a)
Nový § 37a, ktorý sa týka prístupu poverených osôb k údajom koncového odberateľa elektriny, transponuje primárne čl. 23 smernice (EÚ) 2019/944. Ods. 1 transponuje tiež čl. 34 vetu prvú smernice (EÚ) 2019/944, podľa ktorej by všetky oprávnené osoby mali mať nediskriminačný prístup k týmto údajom za jednoznačných a rovnocenných podmienok a za dodržiavania ochrany údajov. Oprávnenou osobou v zmysle čl. 34 smernice (EÚ) 2019/944 sa v predkladanom návrhu rozumie poverená osoba, ktorou je osoba, ktorú koncový odberateľ elektriny splnomocnil či inak poveril a ktorá má na základe takého splnomocnenia/poverenia prístup k údajom koncového odberateľa elektriny. Údajmi koncového odberateľa sú v súlade s čl. 23 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 údaje uvedené v ods. 2.
31
Ods. 3 a 5 sú transpozíciou čl. 23 ods. 2 a 3 smernice (EÚ) 2019/944. Sú ustanovené princípy poskytovania údajov zo strany osôb zodpovedných za správu údajov na žiadosť poverenej osoby (možnosť diaľkového prístupu, možnosť sprístupnenia údajov v elektronickom systéme spravovanom OKTE) a požiadavky na postupy pre sprístupňovanie požadovaných údajov.
Ods. 6 transponuje čl. 23 ods. 5 smernice (EÚ) 2019/944, ktorý požaduje, aby poplatky účtované regulovanými subjektmi, ktoré poskytujú dátové služby, boli primerané a riadne odôvodnené. Ako prioritná forma pre poskytovanie požadovaných údajov sa v návrhu ustanovuje elektronická podoba, pri ktorej nie je odôvodnené poskytovanie údajov spoplatňovať, a preto je v návrhu zákona ustanovené, že sa údaje v elektronickej podobe poskytujú bezodplatne. Naopak v prípade, že poverená osoba požiada o poskytnutie údajov v listinnej podobe, je povinná uhradiť náklady spojené s vyhotovením listiny a jej zaslaním.
Dopĺňa sa súvisiaci odkaz 68b.
K bodu 136 (§ 39)
Spresnenie vyplývajúce z aplikačnej praxe.
K bodu 137 (§ 40 až 42)
Zmeny v § 40, ktorý sa týka merania elektriny, sú vyvolané požiadavkami smernice (EÚ) 2019/944. Z dôvodu, že podľa druhého bodu prílohy I smernice (EÚ) 2019/944 sa vyúčtovanie na základe skutočnej spotreby realizuje aspoň raz ročne, a v prípade, že koncový odberateľ elektriny má elektromer, ktorý umožňuje diaľkový odpočet prevádzkovateľom sústavy, poskytujú sa presné informácie o vyúčtovaní na základe skutočnej spotreby najmenej každý mesiac, navrhuje sa úprava ods. 2, ktorá umožňuje splniť uvedené požiadavky. Navrhovaná zmena ods. 3 (resp. rozdelenie pôvodného ods. 2 do dvoch odsekov a ich doplnenie o nové požiadavky), ktorá špecifikuje fyzický odpočet meradla, potom reflektuje druhý bod písm. c) prílohy I smernice (EÚ) 2019/944.
Nový ods. 4 v § 40 súvisí s úpravou v § 31 ods. 3 písm. t) (pôvodné písm. s)) a v nadväznosti na ods. 3 (ktorý upravuje fyzický odpočet určeného meradla) stanovuje možnosť zistiť hodnoty odberu alebo dodávky elektriny náhradným spôsobom, ak nie je možné vykonať fyzický odpočet. Bližšie podmienky budú upravovať pravidlá trhu (splnomocnenie v § 40 ods. 4 ZoR bolo príslušne doplnené).
V doterajšom ods. 8 (po novom ods. 10) v § 40 sa navrhuje zrušiť posledná veta a navrhuje sa princíp tejto zrušenej vety zahrnúť do nového samostatného ods. 11, ktorý sa týka povinnosti prevádzkovateľa sústavy poskytnúť koncovému odberateľovi elektriny písomne alebo elektronicky informáciu o jednotlivých funkciách inštalovaného meradla a o spôsoboch odčítania meraných hodnôt umožňujúcich kontrolu vlastnej spotreby elektriny. Špecificky sú potom tieto informácie vymedzené vo vzťahu k IMS. Toto reflektuje požiadavku druhého bodu písm. f) prílohy I smernice (EÚ) 2019/944.
Ďalej sa v § 40 navrhuje spresnenie subjektu, na ktorý sa vzťahujú niektoré práva a povinnosti uvedené v tomto odseku tak, že namiesto „odberateľa elektriny“ sa po novom uvádza „koncový odberateľ elektriny“ a na príslušných miestach sú doplnené nové subjekty na trhu s elektrinou.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy v § 40.
Do § 41 sa analogicky k úprave merania vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny dopĺňa úprava merania na svorkách zariadenia na uskladňovanie elektriny (súvisí s povinnosťou prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny podľa § 27a ods. 2 písm. f)).
32
Ďalej v § 41 dochádza k úprave skôr legislatívno-technického charakteru, keď sa v ods. 6 ruší časť textu týkajúca sa vymedzenia odovzdávacieho miesta, pričom táto definícia sa z dôvodu lepšej systematiky zákona presúva do § 2 písm. b) pätnásteho bodu.
V § 42 sa navrhuje sa zrušiť súčasný ods. 1. MH SR (v spolupráci s ÚRSO) je naďalej príslušné na vykonávanie analýzy prínosov a nákladov (alebo podobných podkladových štúdií) zavádzania IMS, táto právomoc je však po novom upravená v § 88 ods. 12. Samotná úprava zavádzania IMS v § 42 nie je podľa návrhu už striktne spojená s výsledkom analýzy prínosov a nákladov vykonávanej MHSR.
Navrhovaný ods. 4 je koncipovaný na základe požiadaviek čl. 21 smernice (EÚ) 2019/944, ktoré sa týkajú práva koncového odberateľa elektriny na inštaláciu IMS na jeho žiadosť. Ustanovenia ods. 4 sa nevzťahujú na prípady uvedené v ods. 1 (teda na prípady, kedy je pre odberné miesto daného koncového odberateľa elektriny naplánovaný plošný roll-out IMS), ale len na prípady uvedené v prvej vete ods. 4, teda na prípady, kedy plošný roll-out IMS do dotknutého odberného miesta naplánovaný nie je. Zároveň sú pre prípad inštalácie IMS na žiadosť koncového odberateľa podľa ods. 4 upravené niektoré informačné povinnosti PDS vo vzťahu ku koncovým odberateľom elektriny ohľadom IMS – ustanovenia § 40, ktoré sú všeobecne uplatniteľné, tým dotknuté nie sú. Čo sa týka ceny IMS a jeho inštalácie na žiadosť, zakotvuje sa regulácia formou schvaľovania prevádzkového poriadku PDS, ktorého bude daný „sadzobník“ súčasťou – ÚRSO je splnomocnený stanoviť obsahové náležitosti prevádzkového poriadku podľa § 95 ods. 2 písm. k) ZoE.
Postup v prípade inštalácie IMS na žiadosť koncového odberateľa elektriny upravený v ods. 4 (a ods. 5) sa uplatní aj v prípade koncového odberateľa elektriny s regulovanou cenou dodávky.
K bodu 138 (§ 42a)
V novom § 42a sa ustanovuje odborná spôsobilosť pre vykonávanie určených činností obdobne ako je upravené pre odvetvie plynárenstva.
K bodom 139 až 141 (§ 43)
Nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa navrhuje doplnenie v ods. 14 s cieľom posilnenia práv prevádzkovateľa sústavy pri určovaní podmienok pre umiestňovanie zariadení iných vlastníkov, na ktoré sa vzhľadom na veľkosť napätia (do 1 kV) nevzťahujú súčasné ustanovenia o ochranných pásmach elektrických vedení. Súhlas prevádzkovateľa sústavy na zriadenie stavby v ochrannom pásme alebo na podperných bodoch vonkajšieho nadzemného elektrického vedenia s napätím do 1 kV vrátane bude súčasne dokladom pre územné konanie a stavebné konanie. V prípade nekonania subjektu, ktorý konal bez súhlasu prevádzkovateľa sústavy, resp. v prípadoch kedy nie je možné spoľahlivým spôsobom určiť tento subjekt, zavádza navrhované doplnenie v odseku 15 pre prevádzkovateľa sústavy možnosť vykonať odstránenie stavieb, konštrukcií, skládok a trvalých porastov, ktoré ohrozujú bezpečnosť prevádzkovania sústavy a spoľahlivosť distribúcie elektriny, za ktorú zodpovedá priamo vo svojom mene. Ďalšie spresnenie v ods. 14 a 15 a doplnený nový ods. 16 vychádzajú z aplikačnej praxe.
K bodu 142 (§ 44)
Spresnenia vyplývajúce z aplikačnej praxe.
K bodu 143 (§ 45)
Spresnenia vyplývajúce z aplikačnej praxe.
33
K bodom 144 až 146 (§ 46)
V zákone sa zavádza možnosť zdieľania elektriny, ktoré bude prebiehať na základe inej zmluvy než zmluvy o (združenej) dodávke elektriny, keďže v takom prípade by išlo o klasickú dodávku, t. j. predaj elektriny. Aby prípady zdieľania elektriny na základe riadne uzavretej zmluvy (inej než zmluvy o (združenej) dodávke elektriny) neboli považované za neoprávnený odber elektriny, navrhuje sa upraviť ods. 1 písm. a).
Nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa navrhuje upraviť ods. 1 písm. c), keďže v praxi je rozdiel v tom, či došlo k vandalizmu ohľadne porušenia originálnych overovacích alebo montážnych značiek, alebo či došlo k úmyselnému konaniu, a to preplombovaniu elektromera falšovanými overovacími znakmi a mohlo dôjsť k tzv. „pretočeniu elektromera“ bez zanechania viditeľných stôp na elektromere, čo sa často stáva pri indukčných elektromeroch.
Zároveň rovnako nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa navrhuje doplnenie v odsekoch 4 a 5, ktoré rieši situácie, kedy je nevyhnutné urobiť za účelom prevencie neoprávneného odberu elektriny zásah nielen na zariadení distribučnej sústavy, ale aj na odbernom mieste (napríklad premiestnenie merania z plota na podperný stĺp) najmä v prípade kedy vykonaná profylaxia nebola úspešná alebo nebola možná (napríklad ak je meradlo na verejne neprístupnom mieste), a došlo k prerušeniu distribúcie elektriny z dôvodu neoprávneného odberu elektriny). Vzhľadom na to, že by išlo o úpravy z podnetu PDS, uvedené by PDS vykonával na vlastné náklady.
K bodom 147 až 150 (§ 46a)
Vzhľadom na vznik nových účastníkov trhu s elektrinou a výkon nových činností môže neoprávnená dodávka elektriny do sústavy po novom nastať nie len v prípade výroby elektriny v zariadení na výrobu elektriny, ale aj v prípade uskladňovania elektriny v zariadení na uskladňovanie elektriny. Účastníkmi trhu s elektrinou, ktorí sú oprávnení dané zariadenia prevádzkovať, sú okrem výrobcu elektriny po novom aj prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie elektriny, aktívny odberateľ a energetické spoločenstvo. Tieto zmeny sú premietnuté do nového znenia § 46a – ide teda len o formálne zmeny, aby bola zaistená previazanosť celého zákona. Navyše sa v ods. 3 písm. b) spresňuje znenie, keďže teraz „prevádzkovateľ sústavy“ (t. j. PPS a PDS) má právo prerušiť „distribúciu“, nie však prenos elektriny – táto nepresnosť sa odstraňuje.
K bodu 151 (§ 47)
Zmeny v § 47 súvisia len so spresnením používania pojmov „odberateľ plynu“ a „koncový odberateľ plynu“ v zmysle definícií zavedených v § 3.
K bodom 152 až 160 (§ 49)
V ods. 6, ktorý upravuje povinnosti prevádzkovateľa prepravnej siete, sa na konci textu existujúceho písm. i) okrem povinnosti prevádzkovateľa prepravnej siete predkladať na požiadanie namerané údaje o prepravovanom plyne dopĺňa nová povinnosť predkladať na požiadanie rovnako údaje po vyhodnotení zdieľania plynu. Predmetná zmena nadväzuje na novú úpravu energetických spoločenstiev, resp. konkrétne komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov.
V texte § 49 sa ďalej pojem „odberateľ“ nahradzuje pojmom „koncový odberateľ“, a dochádza tak k formálnemu aj významovému zjednoteniu používaných pojmov so sektorom elektroenergetiky.
34
V § 49 ods. 1 sa (nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944) ustanovuje právo prevádzkovateľa prepravnej siete na primeranú náhradu v súvislosti so solidaritou v dodávke plynu podľa čl. 13 nariadenia (EÚ) 2017/1938 na základe všeobecne záväzného právneho predpisu.
V ods. 6 sa navrhuje povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete uprednostniť nomináciu prepravy plynu na základe pevnej alebo prerušiteľnej kapacity pre potreby žiadajúceho členského štátu EÚ (alebo ním poverenej strany), v ktorom je vyhlásený stav núdze, pred vtláčaním plynu do zásobníkov, aby nedochádzalo k nedostatku plynu na trhu, ktorý je potrebný pre riešenie stavu núdze na základe uplatnenia mechanizmu solidarity.
V doplnenom ods. 13 sa definuje spôsob vyrovnania medzi užívateľmi siete disponujúcimi pevnou kapacitou, resp. prioritnou kapacitou.
K bodu 161 (§ 55)
Zmena v § 55 súvisí so zavedením skratky pre ACER už v § 29 ods. 6, kde sa tento pojem vyskytuje prvýkrát.
K bodu 162 (§ 59)
Spresnenie vnútorného odkazu v súvislosti s posunom číslovania.
K bodom 163 až 173 (§ 64)
§ 64 obsahuje niekoľko čiastkových zmien. V ods. 2, ktorý upravuje právo prevádzkovateľa distribučnej siete obmedziť alebo prerušiť distribúciu plynu za podmienok uvedených zákonom a v zákonom uvedených prípadoch, sa upravuje písmeno g), ktoré oprávňuje prevádzkovateľa distribučnej siete obmedziť alebo prerušiť distribúciu plynu v prípade neoprávneného odberu plynu. Po novom sa ustanovuje, že prevádzkovateľ distribučnej siete nemôže obmedziť alebo prerušiť distribúciu plynu v prípade neoprávneného odberu plynu podľa § 82 ods. 1 písm. a) druhého bodu a § 82 ods. 1 písm. g) (t. j. pri odbere plynu bez uzavretej zmluvy o (združenej) dodávke plynu alebo bez titulu, na základe ktorého vzniká právo zdieľať elektrinu, alebo ak odberateľ nedodržal zmluvne dohodnuté platobné podmienky), ak ide o závislého odberateľa plynu, a to v období od 1. novembra do 31. marca kalendárneho roku. Navrhovaná zmena súvisí s novou právnou úpravou závislého odberateľa, resp. s konceptom zvýšenej ochrany závislých odberateľov v elektroenergetike v zmysle čl. 28 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944, podľa ktorého členský štát môže o. i. ustanoviť zákaz odpojenia takýchto odberateľov od elektriny v kritických časoch. Navrhovaná zmena teda znamená zosúladenie právnej úpravy a úrovne ochrany závislých odberateľov v elektroenergetike a plynárenstve.
V ods. 6, ktorý upravuje povinnosti prevádzkovateľa distribučnej siete, sa v písm. h) dopĺňa nová povinnosť predkladať údaje po vyhodnotení zdieľania plynu, čo rovnako ako v prípade tejto novej povinnosti prevádzkovateľa prepravnej siete nadväzuje na novú úpravu energetických spoločenstiev, resp. konkrétne komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov.
Novou povinnosťou prevádzkovateľa distribučnej siete je tiež povinnosť upravená v ods. 7 písm. f), t. j. predložiť plán rozvoja distribučnej siete okrem MHSR po novom aj ÚRSO, keďže ÚRSO v rámci cenovej regulácie pracuje s údajmi o investíciách do distribučnej siete v priebehu regulačného obdobia. Nezakladá sa právomoc ÚRSO posudzovať plán rozvoja distribučnej siete, ide len o poskytovanie informácií za účelom verifikácie údajov poskytnutých pri cenových konaniach.
35
Ďalšie úpravy sú skôr legislatívno-technického charakteru (napr. zosúladenie pojmu „závislý odberateľ plynu v domácnosti“ s upravenou definíciou) alebo ide o formulačné spresnenie doterajšieho znenia (napr. spresnenie používania pojmov „odberateľ plynu“ a „koncový odberateľ plynu“).
V § 64 sa (nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944) v ods. 1 ustanovuje právo prevádzkovateľa distribučnej siete na primeranú náhradu v súvislosti so solidaritou v dodávke plynu podľa čl. 13 nariadenia (EÚ) 2017/1938 na základe všeobecne záväzného právneho predpisu.
K bodom 174 až 175 (§ 66)
V § 66 sa (nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944) dopĺňajú ďalšie úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území týkajúce sa solidarity v dodávke plynu, ktorý informuje MHSR o hroziacom nedostatku plynu pre príslušné kategórie odberateľov plynu, v prípade možného nedostatku pre odberateľov chránených solidaritou, MHSR požiada členské štáty EÚ o solidaritu.
Plynárenský dispečing poskytuje informácie aj príslušným účastníkom trhu s plynom v prípade použitia mechanizmu solidarity.
K bodom 176 a 177 (§ 67)
V § 67 v ods. 1 sa ustanovuje právo prevádzkovateľa zásobníka na primeranú náhradu v čase poskytovania solidarity.
V § 67 ods. 6, ktorý upravuje povinnosti prevádzkovateľa zásobníka, bol doplnený o nové písm. s), podľa ktorého je prevádzkovateľ zásobníka povinný vypracovávať návrh prevádzkového poriadku prevádzkovateľa zásobníka a návrh verejne konzultovať. Navrhovaná zmena súvisí so zmenami navrhovanými v § 19, ktorý má po novom upravovať postup účastníkov trhu s elektrinou a účastníkov trhu s plynom pri vypracovaní ich prevádzkových poriadkov.
K bodu 178 (§ 69)
V nadväznosti na čiastočnú dereguláciu cien dodávok plynu sa navrhuje súvisiace zrušenie schvaľovania obchodných podmienok poskytovania univerzálnej služby, poskytovanie informácií koncovému odberateľovi /plynu a poskytovanie informácií o ponukách dodávok plynu na účel ich zverejnenia na porovnávacom portáli. Úprava je analogická k úpravám v časti elektroenergetiky.
V ods. 2 písm. a) prvom bode sa zosúlaďuje textácia s úpravou v elektroenergetike a s písm. a) piatym bodom. Súčasné znenie je vágne, najmä ak ide o podmienku dostatočného množstva plynu – splnenie takej podmienky je vždy dané aktivitou daného dodávateľa plynu.
Povinnosť poskytovať koncovým odberateľom plynu informácie týkajúce sa skladby ceny za dodávku plynu podľa doterajšieho ods. 2 písm. c) a povinnosť zaslať odberateľovi plynu vyúčtovaciu faktúru najneskôr do šiestich týždňov od vykonania zmeny dodávateľa plynu podľa doterajšieho ods. 2 písm. p) sa rušia, lebo náležitosti a lehoty pre poskytovanie vyúčtovania za dodávku plynu a informácií o vyúčtovaní za dodávku plynu budú na základe § 17f ods. 6 komplexne upravené v pravidlách trhu. Povinnosť umožniť odberateľovi plynu vybrať si písomný alebo elektronický spôsob doručovania vyúčtovacej faktúry je tiež v § 69 zrušená a presunutá do § 17f. Vzhľadom na plánovanú dereguláciu cien dodávok plynu sa ďalej ruší doterajšie ustanovenie ods. 2 písm. s), lebo nie je opodstatnené a jeho ponechanie by dodávateľov plynu len neprimerane zaťažovalo.
36
V § 69 v ods. 1 sa (nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944) ustanovujú sa nové práva dodávateľa plynu týkajúce sa náhrady za plyn poskytnutý v rámci solidarity v dodávke plynu pre členský štát EÚ, ktorý SR požiadal o solidaritu.
Právo na pridelenie prepravnej kapacity v zmysle navrhovaného ustanovenia má zabezpečiť možnosť operatívnej prepravy plynu v prípade solidarity v dodávke na základe informácii plynárenského dispečingu na vymedzenom území.
V ods. 2 sa ustanovujú nové povinnosti dodávateľa plynu týkajúce sa poskytovania informácii za účelom plnenia úloh plynárenského dispečingu na vymedzenom území počas krízovej situácie v plynárenstve ako aj splnenia požiadaviek podľa nariadenia (EÚ) 2017/1938 týkajúcich sa odhadov spotreby plynu v jednotlivých kategóriách odberateľov.
Ustanovuje sa tiež povinnosť dodávateľa plynu poskytnúť prepravnú kapacitu na účely solidarity v dodávke plynu na základe žiadosti MH SR.
Na účely poskytovania alebo prijímania solidarity v dodávke plynu sa ustanovuje povinnosť objednania prepravnej kapacity informácie od prevádzkovateľa distribučnej siete, ktorý plní úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území.
Spresnilo sa ustanovenie pre dodržiavanie rovnováhy pokiaľ ide o množstvo vstupujúce do siete a množstvo plynu, ktoré zo siete vystupuje.
Poskytovanie informácii týkajúcich sa zaradenia odberateľa plynu do kategórie chránený odberateľ resp. odberateľ chránený solidaritou zákonom určeným účastníkom trhu s plynom je nevyhnutné z dôvodu plnenia si povinností vyplývajúcich pre týchto účastníkov trhu jednak zo zákona o energetike ako aj z priamo uplatniteľného európskeho nariadenia, ktoré upravuje bezpečnosť dodávok plynu.
Len na základe dostupnosti tejto informácie u prevádzkovateľa distribučnej siete, ktorý na základe rozhodnutia plní úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území je možné vykonať kvantifikáciu predpokladaného objemu plynu potrebného pre dodávku chráneným odberateľom príp. odberateľom chránených solidaritou, pričom uvedená kvantifikácia vstupuje do viacerých dokumentov, ktoré sa zaoberajú bezpečnosťou dodávky plynu.
V ods. 8 a 9 sa ustanovuje rozsah informácií, ktoré poskytuje dodávateľ plynu plynárenskému dispečingu na vymedzenom území za účelom monitorovania dodávok plynu v období od 1. novembra do 31. marca.
V ods. 10 sa ustanovuje zasielanie informácií v čase, kedy je vyhlásená krízová situácia na úrovni pohotovosť alebo stav núdze.
Ďalšie súvisiace legislatívno-technické úpravy (zosúladenie terminológie používanej v zákone).
K bodom 179 až 186 (§ 70)
V § 70 ods. 1 sa (nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944) ustanovuje sa právo koncového odberateľa plynu na primeranú náhradu v prípade obmedzujúcich opatrení v plynárenstve z dôvodu solidarity v dodávke plynu. Ustanovuje sa právo predložiť po dohode s dodávateľom ponuku na poskytnutie dobrovoľnej solidarity.
Nový ods. 2 upravuje špecifické právo odberateľa plynu v domácnosti na univerzálnu službu, ktoré bolo pôvodne predmetom § 71 (tento paragraf sa ruší, zvyšok práv a povinností doteraz upravených v § 71 je už obsiahnutý v § 70). Navyše sa v ods. 2 sa ustanovuje nová povinnosť koncového odberateľa plynu, ktorý svojho dodávateľa plynu informuje o tom, či patrí do kategórie chránený odberateľ alebo odberateľ chránený solidaritou vrátane identifikácie odberných miest.
37
Poskytovanie informácii týkajúcich sa zaradenia odberateľa plynu do kategórie chránený odberateľ resp. odberateľ chránený solidaritou zákonom určeným účastníkom trhu s plynom je nevyhnutné z dôvodu plnenia si povinností vyplývajúcich pre týchto účastníkov trhu jednak zo zákona o energetike ako aj z priamo uplatniteľného európskeho nariadenia, ktoré upravuje bezpečnosť dodávok plynu.
Len na základe dostupnosti tejto informácie u prevádzkovateľa distribučnej siete, ktorý na základe rozhodnutia plní úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území je možné vykonať kvantifikáciu predpokladaného objemu plynu potrebného pre dodávku chráneným odberateľom príp. odberateľom chránených solidaritou, pričom uvedená kvantifikácia vstupuje do viacerých dokumentov, ktoré sa zaoberajú bezpečnosťou dodávky plynu.
K bodu 187 (§ 70a)
Nový § 70a upravuje práva a povinnosti komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov, ktorej existenciu predpokladá smernica (EÚ) 2018/2001, pričom v odvetví plynárenstva fakticky pôjde o výrobu biometánu ako bioplynu, ktorý má technické parametre porovnateľné s technickými parametrami zemného plynu, a je teda spôsobilý distribúcie (alebo prepravy) distribučnou (alebo prepravnou) sieťou. Podľa novej úpravy v § 70a je komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov oprávnená odoberať plyn za podmienok ako akýkoľvek iný koncový odberateľ plynu a ďalej vyrábať biometán, pričom sa na ňu vzťahujú práva a povinnosti výrobcu biometánu podľa § 10 zákona o podpore OZE. Komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov je ďalej oprávnená dodávať alebo zdieľať biometán svojim členom a ďalej dodávať alebo zdieľať svojim členom plyn nakúpený na trhu s plynom, pričom v takom prípade sa na komunitu vyrábajúcu energiu z obnoviteľných zdrojov vzťahujú aj práva a povinnosti dodávateľa plynu podľa § 69. Ide o obdobnú úpravu ako v prípade energetického spoločenstva podľa § 35a.
K bodu 188 (§ 71 sa vypúšťa)
§ 71 sa ruší. Práva a povinnosti koncového odberateľa plynu, ktorého je podľa definície v § 3 písm. c) jedenástom bode odberateľ plynu v domácnosti podkategóriou, sú upravené už v § 70. Ide o analogickú úpravu ako v sektore elektroenergetiky. Rovnaké označenie a systematické členenie ohľadom práv a povinností koncového odberateľa sa teda zavádza aj pre sektor plynárenstva.
K bodu 189 (§ 75)
Aktualizácia odkazu 82.
K bodom 190 a 191 (§ 76)
Zmeny v § 76 súvisia len so spresnením používania pojmov „odberateľ plynu“ a „koncový odberateľ plynu“ v zmysle definícií zavedených v § 3 a ďalej sa (v celom zákone) zjednocuje terminológia v prípade pojmu „určené meradlo umožňujúce diaľkový odpočet“.
K bodu 192 (§ 82)
Analogicky k úprave § 46 sa v ods. 1 písm. a) druhom bode dopĺňa alternatíva k zmluve o (združenej) dodávke plynu v podobe zmluvy alebo iného titulu, na základe ktorého vzniká právo zdieľať plyn, aby prípady, kedy je na zdieľanie plynu riadne uzavretá zmluva (alebo existuje iný titul), neboli považované za neoprávnený odber plynu.
38
K bodu 193 (§ 85)
V ods. 2 sa dopĺňajú konkrétne údaje, ktoré musí obsahovať evidencia vlastných tlakových nádob vedená prevádzkovateľom zariadení na plnenie tlakových nádob. Doplnením výrobného čísla tlakovej nádoby a roku výroby tlakovej nádoby bude zabezpečené jednoznačné odlíšenie vlastníka tlakovej nádoby ako aj samotných tlakových nádob.
K bodu 194 (§ 87)
Doplnenie ods. 4 vyplýva z aplikačnej praxe dotknutých prevádzkovateľov sústav a sietí.
K bodom 195 až 201 (§ 88)
V ods. 2 sa spresňuje znenie písm. i) a v písm. j) sa ruší zverejňovanie správy o výsledkoch monitorovania bezpečnosti dodávok elektriny, keďže táto správa je nahradená posúdením primeranosti zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni. Ruší sa tiež ustanovenie ods. 9 písm. e), ktoré už nie je aktuálne a súvisí so zmenou pôvodného § 19 ods. 5 (po novom zvyšok úpravy zlúčený do § 19 ods. 4).
Ods. 10 sa mení, resp. pôvodný text ods. 10 sa nahrádza novým znením z dôvodu, že smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/89/ES z 18. januára 2006 o opatreniach na zabezpečenie bezpečnosti dodávok elektrickej energie a investícií do infraštruktúry bola zrušená a nahradená novým nariadením o pripravenosti na riziká. S ohľadom na túto skutočnosť nie je naďalej potrebné, aby ZoE obsahoval transpozičné ustanovenie, pretože nariadenie o pripravenosti na riziká je priamo uplatniteľné. Naproti tomu je potrebné, aby nové ustanovenie ods. 10 ustanovilo, že orgánom príslušným pre oblasť pripravenosti na riziká v odvetví elektroenergetiky podľa uvedeného nariadenia je MHSR.
Nový ods. 12 transponuje čl. 19 ods. 2 a 5 a prvý a druhý bod prílohy II smernice (EÚ) 2019/944. Tieto ustanovenia smernice (EÚ) 2019/944 upravujú povinnosť SR zabezpečiť zavedenie IMS, ktoré môže podliehať posúdeniu nákladov a prínosov, pričom toto posúdenie musí byť zo strany SR revidované aspoň každé štyri roky alebo častejšie, ak bol výsledok posúdenia nákladov a prínosov zavedenia IMS negatívny. Nové ustanovenie ods. 12 tak ustanoví, že MHSR je príslušné vykonať takúto analýzu nákladov a prínosov, a tiež ustanoví podmienky a predpoklady, za ktorých má byť táto analýza spracovaná.
V § 88 ods. 2 sa (nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944) navrhujú nové ustanovenia týkajúce sa konania ministerstva pokiaľ ide o bezodkladné informovanie príslušných účastníkov trhu s plynom o žiadosti o solidaritu v dodávke plynu od iného členského štátu EÚ; o žiadosť plynárenskému dispečingu na vymedzenom území týkajúcu sa poskytnutia informácii o dostupnom objeme plynu na účely solidarity v dodávke plynu; o žiadosť užívateľovi prepravnej siete z dôvodu solidarity v dodávke plynu o poskytnutie prepravnej kapacity na zabezpečenie prepravy plynu v prípade poskytovania resp. prijímania solidarity v dodávke plynu.
K bodom 202 až 206 (§ 89)
§ 89 ods. 1 a 9 sa menia z dôvodu nevyhnutného zosúladenia či aktualizácie zoznamu konkrétnych zákonných ustanovení, ktorými sa ukladajú povinnosti fyzickým osobám alebo právnickým osobám a ktorých dodržiavanie kontroluje Štátna obchodná inšpekcia, pretože v doterajšom výpočte kontrolovaných ustanovení dochádza k zmenám v dôsledku ich prečíslovania, zrušenia alebo doplnenia nových ustanovení. Ďalšie úpravy v odsekoch 5, 6 a 8 sú vylepšenia súčasného znenia zákona vo vzťahu k výkonu dohľadu Štátnou obchodnou inšpekciou vyplývajúce z aplikačnej praxe. Navrhované ustanovenie odseku 5 má slúžiť na lepšiu vymožiteľnosť zákona. SOI vyhotovuje obrazové, zvukové a obrazovo-zvukové
39
záznamy dlhodobo v rôznych oblastiach, ktorými je SOI poverená bez toho, aby tieto právomoci boli zneužívané. Ich použitie sa riadi vnútornými predpismi. Vždy, ak to situácia dovoľuje sú subjekty informované vopred o tom, že bude vyhotovená aj fotodokumentácia, resp. iné zisťovanie potrebné pre riadne zadokumentovanie stavu vecí.
K bodom 207 a 208 (§ 90)
Ustanovenie § 90 sa mení z dôvodu nevyhnutného zosúladenia či aktualizácie zoznamu konkrétnych zákonných ustanovení, ktorými sa ukladajú povinnosti fyzickým osobám alebo právnickým osobám a ktorých dodržiavanie kontroluje ÚRSO, pretože v doterajšom výpočte kontrolovaných ustanovení dochádza k zmenám v dôsledku ich prečíslovania, zrušenia alebo doplnenia nových ustanovení resp. presunu niektorých kontrolovaných ustanovení zo SOI na ÚRSO (napr. v oblasti merania elektriny podľa § 40).
V písm. d) sa v nadväznosti na úpravu v § 19 ods. 7 rušia vzorové prevádzkové poriadky pre prevádzkovateľa regionálnej distribučnej sústavy a prevádzkovateľa distribučnej siete, ku ktorej je pripojených viac ako 100 000 koncových odberateľov plynu. Obsahové náležitosti prevádzkových poriadkov totiž bude po novom upravovať vyhláška ÚRSO vydaná podľa § 95 ods. 2 písm. k). ÚRSO bude vzorové prevádzkové poriadky vydávať už len pre prevádzkovateľa miestnej distribučnej sústavy a prevádzkovateľa distribučnej siete, ku ktorej je pripojených menej ako 100 000 koncových odberateľov plynu.
K bodom 209 až 216 (§ 91)
Ods. 1 a 2 sa menia z dôvodu nevyhnutného zosúladenia či aktualizácie zoznamu konkrétnych zákonných ustanovení, ktorými sa ukladajú povinnosti fyzickým osobám alebo právnickým osobám a ktorých dodržiavanie kontroluje Štátna obchodná inšpekcia (ods. 1), resp. ÚRSO (ods. 2), pretože v doterajšom výpočte kontrolovaných ustanovení dochádza k zmenám v dôsledku ich prečíslovania, zrušenia alebo doplnenia nových ustanovení.
Ďalej sa v ods. 1 dopĺňajú nové písm. e) a f) a v ods. 2 nové písm. j) a k), ktoré stanovujú rozmedzie pre uloženie sankcie v prípade porušenia niektorých po novom zavadzaných zákonných povinností, ktoré má aktívny odberateľ ako výrobca elektriny, prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie elektriny alebo dodávateľ elektriny, a niektorých po novom zavadzaných zákonných povinností, ktoré má ako výrobca elektriny, prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie elektriny, dodávateľ elektriny alebo koncový odberateľ elektriny energetické spoločenstvo, poprípade ktoré má komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov ako dodávateľ plynu alebo koncový odberateľ plynu. Ods. 2 písm. k) ďalej stanovuje sankcie pre prípad porušenia povinností energetického spoločenstva alebo komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov ako takých. Vo všetkých prípadoch sa navrhuje možnosť Štátnej obchodnej inšpekcie, resp. ÚRSO, uložiť pokutu od 100 eur do 10 000 eur.
Ods. 2 zároveň transponuje čl. 59 ods. 3 písm. d) smernice (EÚ) 2019/944, podľa ktorého sú členské štáty povinné zabezpečiť, aby regulačné orgány mali o. i. právomoc ukladať účinné, primerané a odrádzajúce sankcie elektroenergetickým podnikom, ktoré si neplnia povinnosti vyplývajúce z tejto smernice.
Nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944 sa v ods. 1 písm. d) bod 5 navrhuje doplniť sankcionovateľnosť porušenia povinnosti odberateľa elektriny podľa doplnenej úpravy v § 35 ods. 2 písm. l). Súčasne sa v ods. 1 v písm. e) a f) zavádzajú osobitné správne delikty v súvislosti s navrhovanou úpravou § 43 ods. 14 a 15, ktoré reflektuje na dlhodobo zaužívané nerešpektovanie ochrany prvkov verejnej kritickej infraštruktúry a posilňuje sa nimi ochrana elektrických vedení ako stavieb vo verejnom záujme.
Spresnenie v ods. 1 písm. d) bod 3 je vylepšenie súčasného znenia zákona vo vzťahu k výkonu dohľadu Štátnou obchodnou inšpekciou vyplývajúce z aplikačnej praxe. Doplnenie ods.
40
4 za marenie, rušenie alebo sťažovanie výkon dozoru sa navrhuje upraviť poriadkovou pokutou podľa vzoru § 24 ods. 3 zákona o ochrane spotrebiteľa.
K bodom 217 až 226 (§ 95)
Splnomocňovacie ustanovenia sa menia najmä v dôsledku zmien ZoE vyvolaných transpozíciou smernice (EÚ) 2019/944.
V ods. 1, ktorý upravuje splnomocňovacie ustanovenia pre MH SR, sa dopĺňa splnomocnenie vydať všeobecne záväzný právny predpis v oblasti zavádzania a prevádzky IMS uvedené pod písm. h) tak, aby rozsah splnomocnenia zodpovedal upravenému zneniu § 42 a ďalej požiadavkám čl. 19 ods. 2 a 3 smernice (EÚ) 2019/944, podľa ktorých sú členské štáty povinné zabezpečiť na svojom území zavedenie IMS a v takom prípade prijmú a uverejnia minimálne funkčné a technické požiadavky na IMS, ktoré sa majú zaviesť na ich území, v súlade s čl. 20 a prílohou II. Členské štáty sú ďalej povinné zabezpečiť interoperabilitu uvedených IMS, ako aj ich schopnosť poskytnúť výstupy pre odberateľské systémy energetického hospodárenia. V tomto smere musia členské štáty náležite prihliadať na využitie dostupných relevantných noriem vrátane tých, ktoré umožňujú interoperabilitu, ako aj na osvedčené postupy a význam vývoja inteligentných sietí a vnútorného trhu s elektrinou.
Ďalej sa v ods. 1 (nad rámec transpozície smernice (EÚ) 2019/944) MH SR splnomocňuje na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý bude upravovať podrobnosti postupu účastníkov trhu s plynom, MH SR a ÚRSO v čase solidarity v dodávke plynu.
V ods. 2, ktorý upravuje splnomocňovacie ustanovenia pre ÚRSO, sa upravujú tieto splnomocnenia:
-rozsah vyhlášky vydávanej podľa písm. b) sa mení tak, aby zodpovedal novému § 17d (na účel úpravy procesu zmeny dodávateľa elektriny/plynu a agregátora je treba vyhláškou ustanoviť podrobnosti pre výmenu údajov medzi dotknutými účastníkmi trhu potrebné najmä pre vzájomné vyúčtovanie), pokrýval poskytovanie údajov na účel poskytovania flexibility a energetických služieb a boli ustanovené postupy uchovávania nie len údajov o spotrebe elektriny, ale aj údajov o meraní dotknutými účastníkmi trhu;
-splnomocnenie podľa písm. e) sa v nadväznosti na nutnosť vyhodnocovania zdieľania plynu v rámci komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov rozširuje aj na spôsob, rozsah a štruktúru poskytovania vyhodnotených údajov o spotrebe plynu (v prípade elektriny upravujú podrobnosti pravidlá trhu na základe splnomocnenia v ZoR);
-splnomocnenie podľa písm. i), na základe ktorého vyhláška ÚRSO ustanoví spôsob, rozsah a štruktúru poskytovania údajov účastníkmi trhu, sa rozširuje o nové subjekty na trhu s elektrinou, teda o prevádzkovateľa zariadenia na uskladňovanie elektriny, aktívneho odberateľa a energetické spoločenstvo;
-písm. j) obsahuje nové splnomocňovacie ustanovenie na vydanie vyhlášky, ktorou sa určia podmienky výberového konania (tým sa rozumie obstaranie zákazky podľa zákona o verejnom obstarávaní alebo obchodná verejná súťaž podľa obchodného zákonníka) na poskytovanie služieb zariadenia na uskladňovanie elektriny podľa nového § 32b, ktorý stanoví podmienky pre využívanie zariadenia na uskladňovanie elektriny zo strany PPS/PDS;
-písm. k) obsahuje nové splnomocnenie, podľa ktorého ÚRSO ustanoví vyhláškou obsahové náležitosti prevádzkového poriadku prevádzkovateľa sústavy, OKTE, prevádzkovateľa siete a prevádzkovateľa zásobníka a obsahové náležitosti plánu
41
rozvoja distribučnej sústavy (uvedené ustanovenie nadväzuje na doplnený § 19 ods. 7 a § 31 ods. 5);
-písm. l) obsahuje nové splnomocnenie, podľa ktorého ÚRSO ustanoví vyhláškou hraničné hodnoty tokov jalovej zložky elektriny z časti vymedzeného územia do prenosovej sústavy a opačným smerom (na základe spoločnej analýzy nákladov a prínosov podľa čl. 4 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1388 zo 17. augusta 2016, ktorým sa stanovuje sieťový predpis pre pripojenie odberateľov do elektrizačnej sústavy); objem kompenzačných prostriedkov alebo nefrekvenčných podporných služieb pre jednotlivých prevádzkovateľov sústav a referenčných hodnôt pretoku jalového elektrického výkonu vzťahujúcich sa na časť vymedzeného územia (na základe spoločnej technickej analýzy PPS a všetkých prevádzkovateľov regionálnych distribučných sústav) a požiadavky na súčinnosť účastníkov trhu na celé regulačné obdobie, spôsob a lehoty odovzdávania informácií o tokoch jalovej zložky elektriny a ich vyhodnocovania v súvislosti s riešením problematiky tokov jalového elektrického výkonu a jeho kompenzácie, ktoré reflektuje dohodu PPS a PDS;
-písm. m) splnomocňuje ÚRSO na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý bude upravovať určenie primeranej náhrady pre účastníkov trhu s plynom so zohľadnením nákladov z dôvodu poskytovania solidarity v dodávke plynu alebo opatrení súvisiacich s jej poskytovaním,
-na základe splnomocnenia podľa písm. n) ÚRSO vydá vyhlášku, ktorá bude zjednocovať podmienky pripojenia a postup prevádzkovateľa sústavy pri pripojení naprieč všetkými sústavami.
K bodu 227 (§ 96h)
Prechodné ustanovenie podľa ods. 1 rieši situáciu, kedy prečerpávacie vodné elektrárne budú po novom spadať pod definíciu zariadenia na uskladňovanie elektriny, a teda prestanú byť zariadeniami na výrobu elektriny. Keďže nie je isté, či budú vykonávacie predpisy (najmä pravidlá trhu a vyhláška o cenovej regulácii) novelizované s rovnakou účinnosťou, k akej nadobudne účinnosť zákon, a teda nie je isté, či budú ku dňu nadobudnutia účinnosti zákona vo vykonávacích predpisov zohľadnené špecifika prečerpávacích vodných elektrární v rámci zariadení na uskladňovanie elektriny, navrhuje sa zachovať až do dňa podania žiadosti o povolenie na uskladňovanie elektriny v prečerpávacej vodnej elektrárni režim, kedy je prečerpávacia vodná elektráreň považovaná za zariadenie na výrobu elektriny a k jej prevádzke je osoba oprávnená na základe povolenia na výrobu elektriny (alebo splnenia oznamovacej povinnosti ohľadom činnosti výroby elektriny). Odo dňa podania žiadosti o povolenie na uskladňovanie elektriny sa bude daná prečerpávacia vodná elektráreň považovať za zariadenie na uskladňovanie elektriny, avšak až do skončenia konania o povolení na uskladňovanie elektriny bude žiadateľ o povolenie oprávnený prevádzkovať prečerpávaciu vodnú elektráreň na základe povolenia na výrobu elektriny. Aby PPS/PDS mohol prevádzkovateľovi prečerpávacej vodnej elektrárne účtovať poplatky na základe príslušnej tarifikácie (t. j. pre zariadenia na uskladňovanie elektriny), navrhuje sa povinnosť prevádzkovateľa prečerpávacej vodnej elektrárne informovať o podaní žiadosti o povolenie na uskladňovanie elektriny príslušného PPS/PDS.
Prechodné ustanovenie podľa ods. 2 nadväzuje na novú úpravu v § 12 ods. 16.
Prechodné ustanovenie podľa ods. 3 je transpozičným ustanovením k čl. 36 ods. 4 smernice (EÚ) 2019/944 v prípade PDS a čl. 54 ods. 5 smernice (EÚ) 2019/944 v prípade PPS. Aj keď v podmienkach SR bude jeho aplikovateľnosť veľmi pravdepodobne obmedzená z dôvodu absencie predmetných zariadení na uskladňovanie elektriny, na ktoré dané ustanovenie dopadá, výskyt situácie popísanej v prechodnom ustanovení do budúcna nie je
42
možné vylúčiť a ani smernica (EÚ) 2019/944 nedáva členským štátom možnosť vyššie zmieňované čl. netransponovať.
Prechodné ustanovenie podľa ods. 4 je čiastočnou transpozíciou čl. 31 ods. 4 smernice (EÚ) 2019/944 a nadväzuje na nové ustanovenia § 33 ods. 3 a 7, ktoré sa týkajú možnosti obmedzovania výroby elektriny v zariadeniach na výrobu elektriny, ktoré vyrábajú elektrinu z OZE alebo KVET, pričom podľa tohto ustanovenia je dispečing PPS alebo PDS povinný v prípade potreby obmedzovať zariadenia na výrobu elektriny s inštalovaným výkonom do 400 kW (od 1. januára 2026 do 200 kW) až v poslednom rade po vyčerpaní iných možností riadenia výroby. Podľa prechodného ustanovenia platí, že výkonové limity predpokladané v § 33 ods. 3 a 7 sa neuplatnia pre doterajšie zariadenia, teda zariadenia na výrobu elektriny z OZE alebo KVET, ktoré boli uvedené do prevádzky pred 4. júlom 2019.
Prechodné ustanovenie podľa ods. 5 nadväzuje na nové ustanovenie § 88 ods. 12 a je čiastočnou transpozíciou čl. 19 ods. 5 smernice (EÚ) 2019/944. Toto ustanovenie obsahuje lehotu jedného roka od nadobudnutia účinnosti novely ZoE, v ktorej MHSR v spolupráci s ÚRSO vykoná prvé prehodnotenie analýzy nákladov a prínosov zavedenia IMS, ktorá bola vypracovaná v predchádzajúcich rokoch. Prechodné ustanovenie tak ustanovuje presný termín, do kedy má byť vykonané prehodnotenie analýzy nákladov a prínosov v zmysle čl. 19 ods. 5 smernice (EÚ) 2019/944.
Prechodné ustanovenie podľa ods. 6 je transpozičným ustanovením k čl. 19 ods. 6 smernice (EÚ) 2019/944 a ustanovuje lehotu, počas ktorej môžu zostať v prevádzke doterajšie IMS, ktoré nespĺňajú nové požiadavky na IMS podľa smernice (EÚ) 2019/944.
Prechodné ustanovenie podľa ods. 7 dopadá na konania podľa ZoE začaté pred nadobudnutím účinnosti návrhu zákona a ustanovuje, že v takých prípadoch sa konania dokončia podľa doterajších predpisov.
Prechodné ustanovenia podľa ods. 8 a ods. 12 ustanovujú povinnosti a lehoty pre prevádzkovateľov regionálnych distribučných sústav podľa § 31 ods. 3 písm. z) a pre PPS podľa § 28 ods. 2 písm. ab) v súvislosti s riešením problematiky tokov jalového elektrického výkonu a jeho kompenzácie, ktoré reflektuje dohodu PPS a PDS.
Prechodné ustanovenie podľa ods. 10 ustanovuje lehotu, dokedy sa prvýkrát vykoná posúdenie potenciálu systémov centralizovaného zásobovania teplom na poskytovanie podporných služieb podľa § 31 ods. 2 písm. af).
Prechodné ustanovenie podľa ods. 11 ponecháva v platnosti vyhlášky vydané na základe existujúcich, ale teraz menených splnomocňovacích ustanovení, kým nenadobudnú účinnosť nové vyhlášky, a prechodné ustanovenie podľa ods. 15 ustanoví lehotu na vydanie vyhlášok na základe doplnených splnomocnení.
K bodom 228 až 230 (príloha č. 2)
V prílohe č. 2 sa aktualizuje zoznam preberaných právne záväzných aktov EÚ.
K Čl. II
V § 3 ods. 2 písm. d) je doplnený o nové činnosti na trhu s elektrinou, ktoré podliehajú režimu podnikania podľa ZoE, a nie podľa živnostenského zákona. V prípade poskytovania flexibility je uvedené, že režimu podnikania podľa ZoE podlieha táto činnosť len vtedy, ak ide o poskytovanie flexibility aktívnym odberateľom, pričom poskytovanie flexibility všeobecne v § 4 ods. 1 ZoE nie je uvedené ako činnosť považovaná za podnikanie v energetike. Aktívny odberateľ teda k poskytovaniu flexibility nepotrebuje získať oprávnenie na podnikanie v energetike a táto činnosť sa ani neoznamuje postupom podľa § 4 ods. 9 ZoE. Naopak, ak by flexibilitu poskytoval koncový odberateľ elektriny, ktorý nenaplní kritériá aktívneho
43
odberateľa, alebo iný účastník trhu s elektrinou, bude táto činnosť podliehať živnostenskému zákonu – pôjde o voľnú živnosť.
Aktualizácia súvisiaceho odkazu 17.
K Čl. III
K bodom 1 až 2 (§ 2)
Definícia energetickej chudoby je upravená tak, aby boli zohľadnené všetky sieťové odvetvia, ktoré ÚRSO reguluje. Legislatívno-technické spresnenie odkazu 7.
K bodu 3 (§ 3)
Medzi účely regulácie sa dopĺňa potreba zabezpečiť konkurencieschopné (nie už teda len primerané) ceny dodávok energií a s nimi súvisiacich služieb poskytovaných regulovanými subjektmi – ide o zosúladenie s požiadavkami kladenými na univerzálnu službu, v rámci ktorej majú podľa čl. 27 smernice (EÚ) 2019/944 odberatelia v domácnosti právo na dodávku elektriny za konkurencieschopné (v doterajšom znení smernice 2009/72/ES „primerané“) ceny. Keďže je však § 3 všeobecný, nevzťahuje sa len na dodávky elektriny a tiež použitiu pojmu „konkurencieschopné ceny“ žiadne ustanovenie smernice (EÚ) 2019/944 nebráni, navrhuje sa formulácia „primerané a konkurencieschopné ceny“.
K bodu 4 (§ 4)
§ 4 upravuje fungovanie a výkon pôsobnosti ÚRSO v oblasti regulácie sieťových odvetví s celoslovenskou pôsobnosťou. Po novom sa v ods. 6 dopĺňajú ciele pri výkonu pôsobnosti ÚRSO tak, ako sú špecifikované v čl. 58 smernice (EÚ) 2019/944 a čl. 40 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES. Ide najmä o rozvoj konkurencieschopného, flexibilného, bezpečného a environmentálne udržateľného vnútorného trhu s elektrinou a plynom, vrátane rozvoja konkurencieschopných cezhraničných trhov v rámci EÚ za pomoci a spolupráce regulačných orgánov zo susediacich členských štátov a susediacich tretích krajín. Cieľom činností ÚRSO má zároveň byť uľahčovanie prístupu na trh nových výrobcov elektriny a plynu a prevádzkovateľov zariadení na uskladňovanie elektriny, zabezpečenie efektívneho riadenia sústav ako aj efektívne fungujúceho trhu v prospech odberateľov. Navyše sa v ods. 6 písm. j) transponuje čl. 59 ods. 1 písm. n) smernice (EÚ) 2019/944 – svojou povahou nejde o povinnosť ÚRSO (resp. všeobecne je v pôsobnosti ÚRSO dohliadať na dodržovanie povinností účastníkmi trhu), ale o cieľ pri výkone jeho pôsobnosti. Na účely dosiahnutia vymenovaných cieľov môže ÚRSO (na základe nového § 39 ods. 1) v prípade potreby spolupracovať s orgánmi štátnej správy, inými orgánmi verejnej moci, orgánmi členských štátov a tretích štátov.
K bodom 5 a 6 (§ 5)
V ods. 6 písm. e) dochádza k zosúladeniu s oficiálnym názvom ACER podľa nariadenia (EÚ) 2019/942, ktorým je „Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky“. Ďalej sa dopĺňa nový ods. 13, ktorý transponuje požiadavku uvedenú v čl. 57 ods. 5 písm. f) smernice (EÚ) 2019/944 a zavádza povinnosť zachovávania mlčanlivosti predsedovi a podpredsedom ÚRSO, pričom táto povinnosť trvá aj po skončení ich funkčného obdobia.
K bodu 7 (§ 6)
Vypúšťa sa časť textu v ods. 3 písm. e) bod 1, ktorý je nadbytočný.
44
K bodu 8 (§ 7)
Dopĺňa sa nový ods. 20, ktorý zavádza povinnosť zachovávania mlčanlivosti o dôverných informáciách a skutočnostiach zistených členmi Regulačnej rady pri výkone ich funkcie, čím sa transponuje požiadavka uvedená v čl. 57 ods. 5 písm. f) smernice (EÚ) 2019/944.
K bodom 9 až 20 (§ 9)
V § 9 sú premietnuté najmä požiadavky čl. 59 a čiastočne tiež požiadavky čl. 5 a 16 smernice (EÚ) 2019/944. Kompetencie a povinnosti v oblasti spolupráce ÚRSO s regulačnými orgánmi členských štátov EÚ boli odstránené a presunuté do § 9a.
V súvislosti s dereguláciou cien dodávok elektriny/plynu sa navyše dopĺňa nová kompetencia ÚRSO vykonávať dohľad nad dodržiavaním zákazu používania nekalých obchodných praktík, zákazu konať v rozpore s dobrými mravmi a zákazu diskriminácie spotrebiteľa a nad dodržiavaním povinnosti informovať spotrebiteľa o cene v oblasti podnikania v elektroenergetike a plynárenstve. Cieľom je zaistiť vyššiu ochranu odberateľa. Tieto ustanovenia je potrebné vykladať v zmysle odkazu na zákon č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa (ďalej len „zákon o ochrane spotrebiteľa“), kde sú jednotlivé oblasti detailnejšie vymedzené. V súčasnosti je kontrola nad dodržiavaním týchto zákazov a povinnosti informovania odberateľov o cenách podľa zákona o ochrane spotrebiteľa v kompetencii Slovenskej obchodnej inšpekcie. Nová úprava priznáva ÚRSO kompetencie v oblasti dohľadu nad nekalými obchodnými praktikami, dodržiavaním nediskriminačného správania a plnením informačných povinností vo vzťahu k cenám za poskytované služby. Čo sa týka konkrétne povinnosti informovať o cene v oblasti podnikania v energetike a plynárenstve, rozumie sa tým plnenie informačných povinností vyplývajúcich z § 14 zákona o ochrane spotrebiteľa. Vzhľadom k tomu, že samotné povinnosti a zákazy sú už špecifikované práve zákonom o ochrane spotrebiteľa a v ZoR sa „len“ definuje nová kompetencia ÚRSO vykonávať dohľad, nie je z tohto dôvodu potrebné ešte znovu v ZoR ani v ZoE bližšie tieto povinnosti alebo zákazy špecifikovať.
V ods. 1 písm. c) sa dopĺňa právomoc ÚRSO rozhodovať o uložení povinnosti dodávateľovi elektriny alebo dodávateľovi plynu ponúknuť elektrinu alebo plyn dodávateľovi poslednej inštancie, ako je upravené v novom § 18 ods. 14 ZoE.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy (vrátane úpravy pojmu „zraniteľný odberateľ elektriny/plynu“ na „závislý odberateľ elektriny/plynu“). Dopĺňajú a aktualizujú sa odkazy 12, 13aa, 14, 17d a 20a a ďalšie legislatívno-technické úpravy.
K bodu 21 (§ 9a)
Nový § 9a rozširuje povinnosti ÚRSO a transponuje požiadavky smernice (EÚ) 2019/944 na spoluprácu s regulačnými orgánmi členských štátov a tretích štátov, Európskou komisiou a ACER a zavádza pôsobnosť úradu vo vzťahu k regionálnemu koordinačnému centru. Zároveň sa zavádzajú povinnosti regionálneho koordinačného centra voči ÚRSO v oblasti poskytovania údajov a potrebnej súčinnosti. Transponujú sa tým požiadavky smernice uvedené v čl. 59 ods. 1 písm. f), čl. 60 ods. 4, čl. 61 ods.1 až 3 a čl. 62 ods. 1 a 2.
Dopĺňajú sa súvisiace odkazy 20b až 20e.
K bodu 22 (§ 10)
Rozširuje sa právomoc ÚRSO sledovať trh s elektrinou a plynom aj z pohľadu otvorenosti a transparentnosti trhu a v súlade s požiadavkami čl. 5 smernice (EÚ) 2019/944 sa navrhuje, aby ÚRSO vyhodnocoval dosiahnutú úroveň súťaže na trhu s elektrinou a s plynom
45
(vrátane vydávania odporúčaní k zlepšeniu súťažných podmienok na trhu) a predpoklady pre mimoriadnu reguláciu podľa § 16.
Rozšírenie povinností ÚRSO v § 10 ďalej transponuje ustanovenia:
-čl. 11 smernice súvisiace so sledovaním uplatňovania zmlúv o (združenej) dodávke elektriny s dynamickou cenou,
-čl. 12 smernice (EÚ) 2019/944 spojené s procesom zmeny dodávateľa elektriny a plynu a agregátora,
-čl. 14 smernice (EÚ) 2019/944 ohľadom prevádzky portálu na porovnávanie ponúk dodávateľov elektriny/plynu,
-čl. 19 smernice (EÚ) 2019/944 o pravidelnom monitorovaní zavádzania IMS a sledovania ich prínosu pre odberateľov,
-čl. 21 smernice (EÚ) 2019/944 týkajúcich sa preverovania primeranosti nákladov uplatňovaných prevádzkovateľmi sústav v prípade inštalácie IMS na žiadosť koncového odberateľa elektriny,
-čl. 40 smernice (EÚ) 2019/944 spojené s povinnosťou sledovať prípady odmietnutia prístupu tretích strán do sústavy
-čl. 59 smernice (EÚ) 2019/944, ktoré ďalej rozširujú kompetencie ÚRSO.
Ďalšie nové právomoci ÚRSO vychádzajú z novej úpravy v ZoE.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy (vrátane úpravy pojmu „zraniteľný odberateľ elektriny/plynu“ na „závislý odberateľ elektriny/plynu“). Dopĺňajú sa súvisiace odkazy 21aa a 21ab.
K bodom 23 až 25 (§ 12)
Dopĺňa a upravuje sa ods. 3 týkajúci sa výkonu cenovej regulácie podľa nového § 11 ods. 5 ZoR s cieľom zabrániť existencii krížových dotácii, negatívnemu vplyvu na veľkoobchodný trh s elektrinou a stanovovaniu regulovaných cien podnákladovo. Zakotvuje sa, že regulovaná cena musí zahŕňať predpokladané náklady na nákup komodity na veľkoobchodnom trhu, ostatné ekonomicky oprávnené náklady a primeraný zisk dodávateľov elektriny. Spôsob určenia regulovanej ceny dodávky elektriny a dodávky plynu podľa § 11 ods. 5 ZoR sa neobmedzuje (možno teda uplatniť spôsoby podľa ods. 1).
V ods. 9 sa dopĺňa prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie elektriny ako subjekt povinný uhrádzať tarifu za prevádzkovanie systému z množstva ním uskladnenej elektriny, ktorú sám spotrebuje.
Ods. 12 sa ruší, lebo úprava už nie je aktuálna a potrebná.
K bodom 26 až 33 (§ 13)
Na základe požiadaviek vyplývajúcich zo smernice (EÚ) 2019/944 a v nadväznosti na úpravy vykonané v ZoE sa navrhuje rozšírenie doterajšieho rozsahu vecnej regulácie zo strany ÚRSO o rozhodovanie vo vzťahu k
-obstaraniu nefrekvenčných podporných služieb zo strany PPS, resp. nefrekvenčných podporných služieb alebo flexibility zo strany PDS, inak než na základe trhových postupov (súvisí s § 28 ods. 7 a § 31 ods. 7 ZoE),
-súhlasu na vlastníctvo, vyvíjanie, správu alebo prevádzku zariadenia na uskladňovanie elektriny (nie verejne prístupnej nabíjacej stanice) zo strany PPS/PDS (súvisí s § 32a ods. 2 a 3 ZoE),
46
-súhlasu (a jeho odnímaniu) na vlastníctvo, vyvíjanie, správu alebo prevádzku zariadenia na uskladňovanie elektriny alebo verejne prístupnej nabíjacej stanice prevádzkovateľom miestnej distribučnej sústavy, ktorá splní únijnu definíciu uzavretej distribučnej sústavy, ako je zakotvené v § 32a ods. 6 ZoE,
-súhlasu s vyhlásením výberového konania na poskytovanie služieb zariadenia na uskladňovanie elektriny podľa § 32b ZoE,
-riešenie sporov o obsahu zmluvy o zaistení prevádzky alebo správy miestnej distribučnej sústavy energetického spoločenstva vrátane odmeny za prevádzku alebo správu miestnej distribučnej sústavy (súvisí s § 35a ods. 8 ZoE),
-vydaniu, zmene a zrušeniu osvedčenia o vzniku energetického spoločenstva alebo komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov (súvisí s § 11a ZoE),
-schvaľovaniu technických podmienok PPS/PDS v časti, ktorá upravuje podmienky pre pripojenie zariadení na výrobu elektriny a zariadení na uskladňovanie elektriny do sústavy (súvisí s novým § 19 ods. 6 ZoE),
-schvaľovaniu technických požiadaviek na regulačné služby obstarávané PPS (súvisí s § 28 ods. 5 ZoE),
-schvaľovaniu technických požiadaviek na obstarávané nefrekvenčné podporné služby alebo flexibilitu a podmienok ich obstarania na základe trhových postupov (súvisí s § 28 ods. 6 a § 31 ods. 6 ZoE),
-uloženiu povinnosti zmeny (alebo odstránenia vád) plánu rozvoja distribučnej sústavy (súvisí s § 31 ods. 5 ZoE),
-schvaľovaniu podmienok výberového konania na obstaranie služieb zariadenia na uskladňovanie elektriny alebo ich stanovenie z podnetu úradu (súvisí s § 32c ods. 3 a 4 ZoE).
K bodom 34 až 38 (§ 14)
V ods. 5 sa upravujú lehoty pre predkladanie návrhov cien – úpravy vychádzajú z aplikačnej praxe (o. i. s ohľadom na termín spracovania účtovnej závierky).
Úprava v ods. 11 súvisí s požiadavkami čl. 59 ods. 9 smernice (EÚ) 2019/944, podľa ktorého má ÚRSO v prípade prenosových a distribučných taríf zverejňovať aj spôsob výpočtu navrhovanej alebo stanovenej ceny. Táto požiadavka je zabezpečená zakotvením povinnosti zahrnúť spôsob výpočtu navrhovanej alebo stanovenej ceny do odôvodnenia cenového rozhodnutia, ktoré sa podľa ods. 12 zverejňuje na webovom sídle ÚRSO.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy.
K bodom 39 a 40 (§ 15)
Ods. 3 vymedzuje účastníkov konania o vecnej regulácii podľa ZoR, a je tak špeciálnou úpravou vo vzťahu k § 14 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správneho poriadku). Doterajšie obecné vymedzenie účastníkov konania o vecnej regulácii na návrh, kedy podľa doterajšieho znenia ods. 3 je účastníkom takého konania len navrhovateľ, sa rozširuje pre prípad konania o zrušení miesta pripojenia – v týchto prípadoch je žiaduce, aby účastníkom konania bol aj ten, ktorého miesto pripojenia sa má zrušiť, teda o ktorého právach a povinnostiach sa v konaní rozhoduje.
V ods. 6 sa mení spôsob vypracovania a schvaľovania prevádzkových poriadkov PDS a prevádzkovateľa distribučnej siete. V prípade prevádzkovateľa miestnej distribučnej sústavy a prevádzkovateľa distribučnej siete, ku ktorej je pripojených menej ako 100 000 koncových
47
odberateľov plynu (t. j. obdoba prevádzkovateľa miestnej distribučnej sústavy), sa navrhuje, aby sa sám mohol rozhodnúť, či spracuje a predloží ÚRSO na schválenie prevádzkový poriadok alebo sa rozhodne vlastný prevádzkový poriadok nespracovávať, a v takom prípade bude mať povinnosť prevziať vzorový prevádzkový poriadok a oznámiť to ÚRSO.
V nadväznosti na novú úpravu verejných konzultácií v § 19a ZoE a v súlade s novou úpravou § 19 ods. 8 a § 37 ods. 7 ZoE sa tiež v ZoR zakotvuje povinnosť PPS, prevádzkovateľa regionálnej distribučnej sústavy, OKTE, prevádzkovateľa prepravnej siete, prevádzkovateľa distribučnej siete, ku ktorej je pripojených viac ako 100 000 koncových odberateľov plynu, a prevádzkovateľa zásobníka predložiť ÚRSO spoločne s návrhom prevádzkového poriadku (alebo jeho zmien) aj záznam o vykonanej verejnej konzultácii.
K bodom 41 a 42 (§ 21)
V súlade s čl. 63 ods. 1, 4 a 8 smernice (EÚ) 2019/944 sa na všetky miesta, kde sa hovorí o usmerneniach Európskej komisie, dopĺňajú aj sieťové predpisy. ÚRSO teda môže požiadať ACER o stanovisko k súladu jeho rozhodnutia so sieťovými predpismi, podať podnet na preskúmanie súladu rozhodnutí iných regulačných orgánov so sieťovými predpismi a má povinnosť zrušiť také rozhodnutia, v prípade ktorých Európska komisia rozhodne o nesúlade so sieťovými predpismi.
K bodu 43 (§ 21a)
Aktualizácia odkazu 35a.
K bodu 44 (§ 21b)
Nový § 21b transponuje čl. 59 ods. 1 písm. c) smernice (EÚ) 2019/944. Koncept koordinovaného rozhodovania však nie je novou záležitosťou vyplývajúcou z CEP, lebo koordinované rozhodnutia predvídajú už niektoré doterajšie právne predpisy, napr. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009. Princíp koordinovaného rozhodovania spočíva v tom, že každý národný regulačný orgán vydáva rozhodnutie podľa právneho poriadku danej krajiny, pri vedení konania a vydávania rozhodnutia však spolu majú národné regulačné orgány spolupracovať a vzájomne sa informovať. Z tohto dôvodu je navrhovaný ods. 1, podľa ktorého v prípadoch, v ktorých sa vedie správne konanie o vydanie koordinovaného rozhodnutia, má ÚRSO pred vydaním rozhodnutia informovať o koncepte rozhodnutia príslušné regulačné orgány členských štátov, ktoré sa podieľajú na rozhodovaní v danej veci. Zmyslom je procesne upraviť povinnosť informovania ostatných regulačných orgánov o zamýšľanom vydaní rozhodnutia, a tým umožniť koordináciu pri vydaní rozhodnutia.
Ods. 2 upravuje situáciu, kedy v dôsledku skutočnosti ustanovenej osobitným predpisom (napr. uplynutie lehoty pre vydanie rozhodnutia podľa čl. 6 ods. 10 nariadenia (EÚ) 2019/942) národné regulačné orgány stratia právomoc vydať koordinované rozhodnutie (vznikne právomoc ACER vec rozhodnúť) a je potrebné vysporiadať sa procesne so zahájeným správnym konaním. Navrhuje sa preto, aby v týchto prípadoch ÚRSO rozhodnutím vedené správne konanie zastavil. S ohľadom na to, že ÚRSO už nemá právomoc vo veci rozhodnúť, navrhuje sa neumožniť podanie odvolania proti rozhodnutiu o zastavení konania.
Keďže riešenie veci, v ktorej národné regulačné orgány vydávajú koordinované rozhodnutia, závisí na tom, aby rozhodnutia všetkých príslušných regulačných orgánov boli vydané v danej lehote a s rovnakým spôsobom riešenia veci, je potrebné procesne upraviť situáciu, kedy by došlo k vydaniu rozhodnutia ÚRSO a iný regulačný orgán by v určenej lehote
48
rozhodnutie nevydal alebo by dospel k inému spôsobu riešenia veci. V takom prípade ustanoví ods. 3, že je nevyhnutné vydané rozhodnutie z vlastného podnetu zrušiť, pretože daná vec nebola rozhodnutá v koordinácii všetkých príslušných regulačných orgánov. Spravidla v týchto prípadoch dôjde k tomu, že vznikne právomoc ACER vec rozhodnúť a národné regulačné orgány nebudú naďalej príslušné vec posudzovať na národnej úrovni.
K bodu 45 (§ 22)
Doplnenie povinností regulovaných subjektov v ods. 4 písm. e) súvisí s potrebami úradu pri výkone a kontrole regulácie kvality.
K bodom 46 a 47 (§ 24)
Do ods. 2 písm. u) sa dopĺňa povinnosť definovať v pravidlách trhu postup pri zmene agregátora – ide o zosúladenie s úpravou splnomocnenia v § 40 ods. 4 písm. u). Zmena v ods. 2. písm. v) je len formálna a súvisí so zrušením definície zraniteľných odberateľov v ZoR.
K bodu 48 (§ 26 až 28)
Aktualizácia odkazu 48.
K bodom 49 a 50 (§ 31)
Do ods. 3 písm. b) sa dopĺňajú ako predmet kontroly v kontrolovanom subjekte aj právoplatné rozhodnutia ACER, čo súvisí s úpravou v § 9 písm. b) piatom bode. Spresnenie znenia platného ods. 4 vyplývajúce z požiadavky a aplikačnej praxe úradu v oblasti výkonu kontroly v sieťových odvetviach.
K bodu 51 a 52 (§ 34 a § 35)
Spresnenia vyplývajúce z požiadavky a aplikačnej praxe úradu v oblasti výkonu kontroly v sieťových odvetviach.
K bodom 53 až 63 (§ 36)
Na základe zmeny § 15 ods. 6 sa spresňuje predmet správneho deliktu podľa súčasného ods. 1 písm. e) – po novom sa sankcionuje nepredloženie prevádzkového poriadku (alebo jeho zmeny) ÚRSO, príp. neoznámenie prevzatia vzorového prevádzkového poriadku – a ruší sa ods. 1 písm. ae) za účelom odstránenia duplikácie v zákone. Rovnako sa spresňuje vymedzenie správneho deliktu podľa ods. 1 písm. ag) (doterajšie písm. ah)) a ods. 2 písm. e).
Ďalej sa ruší správny delikt podľa ods. 1 písm. ai), a to z dôvodu, že v súčasnosti už ZoR žiadnu povinnosť predložiť obchodné podmienky na schválenie ÚRSO neukladá.
Zavádza sa nový správny delikt v ods. 1 písm. ak), a to na základe novej kompetencie ÚRSO v prípade riešenia sporu podľa § 38 (možnosť vyžadovať od účastníkov sporového konania predloženie všetkých dôkazov na podporu ich tvrdení, vyžadovať vysvetlenie, nahliadať do obchodných alebo iných záznamov).
Aktualizácia odkazu 54.
Súvisiace legislatívno-technické úpravy.
K bodu 64 (§ 37)
V ods. 1 sa k právu koncového odberateľa elektriny na alternatívne riešenie sporov dopĺňa aj právo na alternatívne riešenie sporov s agregátorom ako novým účastníkom trhu s elektrinou podľa čl. 17 ods. 3 písm. f) a čl. 26 ods. 1 a 3 smernice (EÚ) 2019/944.
49
K bodom 65 až 67 (§ 38)
V § 38 dochádza k rozšíreniu doterajšej právnej úpravy pre riešenie sporov pred ÚRSO o spory medzi agregátorom a inými účastníkmi trhu s elektrinou (v súlade s požiadavkou čl. 17 ods. 3 písm. f) smernice (EÚ) 2019/944) a v súlade s čl. 59 ods. 3 písm. e) smernice (EÚ) 2019/944 aj k rozšíreniu kompetencií ÚRSO pri rozhodovaní sporov medzi vymedzenými subjektmi (navrhuje sa možnosť ÚRSO vyžadovať od účastníkov sporového konania predloženie všetkých dôkazov na podporu ich tvrdení, vyžadovať vysvetlenie, nahliadať do obchodných alebo iných záznamov). Dopĺňa sa nový ods. 7, ktorý reflektuje na požiadavku a aplikačnú prax úradu v oblasti riešenia sporov.
K bodu 68 (§ 39)
Dopĺňa sa nový ods. 1, ktorý súvisí s vymedzením cieľov ÚRSO v § 4 a transponuje čl. 58 smernice (EÚ) 2019/944.
K bodom 69 až 78 (§ 40)
V ods. 4, ktorý vymedzuje obsah pravidiel trhu, sa upravujú niektoré existujúce splnomocňovacie ustanovenia alebo sa vkladajú nové:
-v písm. h) sa dopĺňajú podmienky obstarávania podporných služieb a poskytovania a obstarávania flexibility (nadväzuje na úpravy v § 28 ods. 5 až 7 a § 31 ods. 6 a 7 ZoE);
-splnomocnenie podľa písm. k) obsahuje po novom aj postupy prenášania zodpovednosti za odchýlku medzi účastníkmi trhu (ako reakcia na úpravy v § 15 ods. 8 a 9 ZoE);
-písm. m) sa uvádza do súladu s existujúcimi odkazmi na pravidlá trhu v ZoE (viď § 28 ods. 1 písm. j) ZoE);
-v písm. q) sa dopĺňa, že pravidlá trhu okrem podmienok vyúčtovania za dodávku elektriny/plynu určia aj podmienky informácií o vyúčtovaní za dodávku elektriny/plynu (s ohľadom na nový § 17f ZoE a transpozíciu čl. 18 smernice (EÚ) 2019/944) a ďalej sa dopĺňa aj vyúčtovanie za poskytnutie flexibility poskytovateľom flexibility (tiež v nadväznosti na nový § 17f ZoE);
-v písm. t) sa ruší časť týkajúca sa zmeny dodávateľa elektriny, keďže tá je dostatočné vymedzená v nasledujúcom písm. u), a k splnomocneniu ohľadom registrácie tu uvedených subjektov sa dopĺňa aj stanovenie postupu pri zmene registrovaných údajov;
-v písm. u) sa popri zmene dodávateľa elektriny/plynu dopĺňa zmena agregátora (s ohľadom na po novom upravený proces zmeny agregátora v § 17d ZoE), zmena koncového odberateľa v odbernom mieste (s ohľadom na § 17d ods. 7 ZoE) a podmienky dodávok viacerými dodávateľmi v jednom odbernom mieste (úprava obsiahnutá v § 35 ods. 1 písm. h) a v prípade plynárenstva obecne v § 17d ods. 1 ZoE);
-v písm. y) sa dopĺňajú údaje po vyhodnotení aktivovanej flexibility, uskladňovania elektriny a zdieľania elektriny (s ohľadom na novú úpravu v § 37 ods. 6 písm. l) ZoE) a údaje po vyhodnotení zdieľania plynu;
-v písm. aa) sa splnomocnenie uvádza do súladu s odkazmi na pravidlá trhu v ZoE (§ 18 ods. 3, 6, 8 a 15 ZoE);
-písm. ac) zohľadňuje existujúce a nové odkazy na poskytovanie informácií OKTE podľa pravidiel trhu v ZoE (§ 27 ods. 2 písm. h), § 27a ods. 2 písm. h), § 28 ods. 3 písm. s), § 31 ods. 3 písm. g), § 34 ods. 2 písm. b), § 34a ods. 2 písm. c), § 35 ods. 5 až 7, § 35a ods. 3 až 6 ZoE);
50
-nové písm. ad) obsahuje splnomocnenie k úprave podmienok prístupu k údajom koncového odberateľa elektriny poverenými osobami (tomu zodpovedá ustanovenie § 37a ods. 7 ZoE);
-nové písm. ae) sa týka stanovenia podmienok vyhodnocovania odchýlky subjektu zúčtovania pri aktivovanej flexibilite (v nadväznosti na povinnosť stanovenú v § 37 ods. 6 písm. c) ZoE);
-nové písm. af) splnomocňuje ÚRSO k stanoveniu podmienok vyhodnotenia aktivovanej flexibility, uskladňovania elektriny a zdieľania elektriny (táto úprava súvisí s povinnosťou OKTE stanovenou v § 37 ods. 6 písm. l) ZoE) a tiež zdieľania plynu;
-nové písm. ag) obsahuje splnomocnenie k stanoveniu podmienok prístupu k dátovému a funkčnému rozhraniu elektronického systému OKTE, pravidiel jeho prevádzky a používania a rozsah činností vykonávaných prostredníctvom elektronického systému OKTE (v súlade s odkazom na pravidlá trhu v § 37 ods. 11 ZoE);
-nové písm. ah) obsahuje doposiaľ chýbajúce splnomocnenie (na pravidlá trhu sa odkazuje v existujúcom § 31 ods. 3 písm. p) a § 64 ods. 7 písm. k) ZoE);
-nové písm. ai) obsahuje doposiaľ chýbajúce splnomocnenie (na pravidlá trhu sa odkazuje v existujúcom § 28 ods. 3 písm. t) ZoE);
-nové písm. aj) obsahuje doposiaľ chýbajúce splnomocnenie (na pravidlá trhu sa odkazuje v existujúcom § 28 ods. 3 písm. u), § 31 ods. 3 písm. i), § 34 ods. 1 písm. e) a tiež v novom § 34a ods. 1 písm. d) ZoE);
-v novom písm. ak) sa zakotvuje splnomocnenie k ustanoveniu podmienok obmedzovania aktivácie flexibility zo strany PPS a PDS (nadväzuje na § 28 ods. 1 písm. r), § 31 ods. 1 písm. j) a § 34a ods. 2 písm. f) ZoE),
-nové písm. al) obsahuje splnomocnenie k stanoveniu podmienok obmedzovania výroby elektriny pri riadení výroby elektriny (súvisí s § 33 ods. 3 a 7 ZoE),
-nové písm. am) obsahuje splnomocnenie k úprave podmienok zistenia hodnôt odberu alebo dodávky elektriny náhradnými spôsobmi (nadväzuje na § 40 ods. 4 ZoE),
-nové písm. n) splnomocňuje ÚRSO k stanoveniu rozsahu a spôsobu zabezpečenia množstva elektriny a plynu a termíny a rozsah predkladania údajov o zabezpečenom množstve elektriny a plynu (súvisí s novým § 34 ods. 11 a § 69 ods. 7 ZoE).
Zvyšné nové odkazy na pravidlá trhu v ZoE sú už pokryté existujúcimi splnomocňovacími ustanoveniami v ods. 4.
K bodu 79 (§ 41)
Zmeny súvisia s úpravou značenia odsekov v odkazovaných paragrafoch.
K bodu 80 (§ 45i)
K § 45i
Podľa prechodného ustanovenia v ods. 1 sa na konania okrem cenových konaní začaté pred účinnosťou návrhu zákona uplatní doterajšie znenie ZoR. Ide najmä o konania vo veciach správnych deliktov, pre ktoré platí, že sa protiprávnosť konania posudzuje podľa právneho predpisu účinného v čase spáchania deliktu, neskoršieho vtedy, keď je to pre páchateľa výhodnejšie. Ďalej sa podľa doterajších predpisov bude postupovať pri dokončení konaní vo veciach vecnej regulácie, aby sa napr. usporiadanie verejných konzultácií podľa § 19a ZoE použilo na konania, ktoré budú zahájené po nadobudnutí účinnosti nových predpisov. Cenové konania sa dokončia podľa novelizovaného znenia zákona, keďže sa zavádza čiastočná deregulácia cien dodávok elektriny a plynu.
51
Prechodné ustanovenie v ods. 2 zaisťuje, aby do nadobudnutia účinnosti novelizovaných pravidiel trhu zostala v platnosti a účinnosti vyhláška v doterajšom znení.
K bodu 81 (príloha)
V prílohe sa aktualizuje zoznam preberaných právne záväzných aktov EÚ.
K Čl. IV
Dátum účinnosti niektorých ustanovení sa navrhuje od 30. júla 2022. Ostatné časti zákona nadobúdajú účinnosť od 1. októbra 2022.
V Bratislave 6. apríla 2022
Eduard Heger
predseda vlády Slovenskej republiky
Richard Sulík
podpredseda vlády
a minister hospodárstva Slovenskej republiky
-
Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
K predpisu 251/2012, dátum vydania: 15.05.2018Dôvodová správa
zobraziť dôvodovú správu
A. Všeobecná časť
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov predkladá Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2017.
Navrhované zmeny v zákone č. 251/2012 Z. z. reflektujú dodatočné požiadavky Európskej komisie k transpozícii tretieho energetického balíčka a zabezpečenia súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES. V návrhu zákona sú taktiež zohľadnené požiadavky aplikačnej praxe.
Návrh zákona tiež komplexne upravuje stav núdze v elektroenergetike, predchádzanie stavu núdze v elektroenergetike, skúšku stavu núdze v elektroenergetike, súvisiace práva a povinnosti účastníkov trhu s elektrinou, spôsob vyhlasovania a oznamovania stavu núdze v elektroenergetike a obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike a ďalšie podmienky, ktoré so stavom núdze v elektroenergetike, predchádzaním stavu núdze v elektroenergetike a skúškami stavu núdze v elektroenergetike súvisia.
Predložený návrh zákona bude mať pozitívny aj negatívny vplyv na podnikateľské prostredie, nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, životné prostredie, informatizáciu spoločnosti a nebude mať ani žiadne sociálne vplyvy a vplyv na služby verejnej správy pre občana.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákonmi, ako aj s právom Európskej únie.
B. Osobitná časť
K Čl. I
K bodu 1
Navrhuje sa doplnenie definície distribučnej sústavy o slovné spojenie elektronické komunikačné siete, čím sa majú odstrániť výkladové nejasnosti v súvislosti s tým, čo sa považuje za telekomunikačné zariadenie. Explicitným doplnením pojmu elektronické komunikačné siete bude zrejmé, že za funkčnú súčasť distribučnej sústavy sa majú považovať ako aktívne, tak aj pasívne prvky telekomunikačných zariadení t.j. aj pasívne optické a metalické vedenia, a to za predpokladu, že tieto slúžia na účely prevádzkovania distribučnej sústavy. Uvedené navyše plne korešponduje s ustanovením § 31 ods. 1 písm. a) zákona č. 251/2012 Z. z., podľa ktorého má prevádzkovateľ distribučnej sústavy právo zriaďovať a prevádzkovať elektronickú komunikačnú sieť potrebnú na riadenie prevádzky sústavy a na zabezpečenie prenosu informácií potrebných na automatizáciu riadenia v súlade s osobitným predpisom.
K bodu 2
Navrhuje sa doplniť definície nových pojmov v oblasti elektromobility. Predmetné pojmy predstavujú transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá. Zadefinovanie pojmov v oblasti elektromobility na účely zákona č. 251/2012 Z. z. bolo potrebné v súvislosti s rozšírením negatívneho vymedzenia podnikania v energetike o činnosť prevádzkovania nabíjacích staníc.
K bodu 3
Legislatívno-technická úprava. Do definície plynárenského zariadenia sa dopĺňa zariadenie na skvapalňovanie zemného plynu.
K bodu 4
Navrhuje sa oprava nepresnosti v doterajšom znení zákona, keďže § 4 ods. 1 neupravuje cenu za jednotku dodanej elektriny a plynu.
K bodu 5
Pre vylúčenie pochybností týkajúcich sa zákonných povinností pri prevádzkovaní nabíjacej stanice a vytvorenie potrebného právneho rámca sa navrhuje jednoznačne ustanoviť, že prevádzkovanie nabíjacích staníc sa nepovažuje za podnikanie v energetike a na túto činnosť sa nevyžaduje oprávnenie na podnikanie v energetike.
K bodu 6
Nakoľko je pre Úrad pre reguláciu sieťových odvetví nevyhnutné disponovať informáciami o subjektoch, ktoré prevádzkujú verejne prístupné nabíjacie stanice, tieto subjekty majú povinnosť v lehote do 30 dní oznámiť Úradu pre reguláciu sieťových odvetví začiatok výkonu tejto činnosti, ukončenie činnosti a zmenu vykonávania činnosti. Zároveň sa táto oznamovacia povinnosť vypúšťa pre výrobcov elektriny v malom zdroji.
K bodu 7
Navrhuje sa jednoznačnejšia úprava podmienok pre vydávanie povolenia na distribúciu plynu v § 7, ako aj pre rozhodovanie o zmene povolenia na prevádzku distribučnej siete v § 10, ktorá určí pri budovaní energetických zariadení povinnosť získania osvedčenia na výstavbu energetického zariadenia podľa ustanovení § 12.
K bodu 8
Na základe požiadaviek aplikačnej praxe sa navrhuje zmena lehoty na ustanovenie nového zodpovedného zástupcu.
K bodom 9 až 11
Navrhuje sa jednoznačnejšia úprava podmienok pre vydávanie povolenia na distribúciu plynu v § 7, ako aj pre rozhodovanie o zmene povolenia na prevádzku distribučnej siete v § 10, ktorá určí pri budovaní energetických zariadení povinnosť získania osvedčenia na výstavbu energetického zariadenia podľa ustanovení § 12.
K bodu 12
Spresnenie druhej vety súčasného § 15 ods. 7 a zosúladenie ustanovenia s vyhláškou ÚRSO č. 24/2013 Z. z., ktorou sa ustanovujú pravidlá pre fungovanie vnútorného trhu s elektrinou a pravidlá pre fungovanie vnútorného trhu s plynom v znení neskorších predpisov.
K bodu 13
Úprava ustanovenia § 15 ods. 9 sa navrhuje za účelom zosúladenia súčasného znenia s potrebami organizátora krátkodobého trhu s elektrinou pre výkon jeho činností podľa § 37 ods. 4. Aktuálne znenie ustanovenia § 15 ods. 9 neupravuje poskytovanie údajov pre niektoré činnosti vykonávané organizátorom krátkodobého trhu s elektrinou (správa a zber nameraných údajov a centrálna fakturácia). Úprava ustanovenia § 15 ods. 9 odstraňuje tento nedostatok, keď nahrádza doterajší nepostačujúci výpočet údajov údajmi potrebnými pre výkon činností organizátora krátkodobého trhu s elektrinou, poskytovanými podľa pravidiel trhu a prevádzkového poriadku organizátora krátkodobého trhu s elektrinou, pričom medzi poskytovateľov údajov pridáva aj prevádzkovateľov priamych vedení a výrobcov elektriny. V tejto súvislosti sa ďalej navrhuje doplnenie povinnosti pre účastníkov trhu s elektrinou uzatvoriť zmluvu o poskytovaní údajov s organizátorom krátkodobého trhu s elektrinou, na základe ktorej budú tieto údaje poskytované.
K bodu 14
Dôvodom je potreba zosúladenia prevádzkových poriadkov na trhu s elektrinou a trhu s plynom, pričom sa bude vychádzať z jednotnej vzorovej úpravy vydanej a pravidelne aktualizovanej úradom. Navrhovaná úprava je v prospech všetkých účastníkov trhu. Prevádzkovateľ distribučnej sústavy a prevádzkovateľ distribučnej siete majú právo zapracovať osobitné podmienky prevádzkovania sústavy alebo siete do svojho prevádzkového poriadku. Doterajšia právna úprava cez prechodné ustanovenie § 45 ods. 5 zákona č. 250/2012 Z. z. z roku 2012 je už nedostatočná a prekonaná praxou, nakoľko neupravuje možnosť pravidelnej aktualizácie vzorových prevádzkových poriadkov vydaných v roku 2013.
K bodu 15
Všeobecne:
Pre prevádzku elektrizačnej sústavy Slovenskej republiky je v poslednom období charakteristické časté neplnenie kritérií (N-1) a v určitých časových obdobiach dokonca preťažovanie vedení, čo vytvára riziko jej rozpadu. Súčasná právna úprava neposkytuje dostatočnú legislatívnu oporu na vykonávanie činností, ktorých cieľom je zabezpečenie bezpečnosti a spoľahlivosti sústavy a je potrebné jej spresnenie. Zároveň v Slovenskej republike absentuje vykonávanie praktických skúšok opatrení a postupov určených na zabránenie alebo zmiernenie hroziaceho stavu núdze v elektroenergetike. Vzhľadom na závažnosť dôsledkov rozpadu elektrizačnej sústavy Slovenskej republiky je potrebné presne definovať práva a povinnosti účastníkov trhu s elektrinou a rozsah ich zodpovednosti, pretože akékoľvek neočakávané poruchy v sústave môžu mať značné hospodárske dôsledky. Z uvedených dôvodov návrh novely komplexne upravuje stav núdze v elektroenergetike, predchádzanie stavu núdze v elektroenergetike, skúšku stavu núdze v elektroenergetike, súvisiace práva a povinnosti účastníkov trhu s elektrinou, spôsob vyhlasovania a oznamovania stavu núdze v elektroenergetike a obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike a ďalšie podmienky, ktoré so stavom núdze v elektroenergetike, predchádzaním stavu núdze v elektroenergetike a skúškami stavu núdze v elektroenergetike súvisia.
K § 20 ods. 1:
Navrhovaná právna úprava v porovnaní s doterajšou úpravou spresňuje, čo sa rozumie stavom núdze v elektroenergetike a čím je tento stav spôsobovaný.
K § 20 ods. 2:
Zavádza sa nová definícia predchádzania stavu núdze v elektoenergetike. Pri predchádzaní stavu núdze v elektroenergetike sú prevádzkovatelia prenosovej sústavy a distribučných sústav oprávnení prijímať opatrenia, ktorých cieľom je zabránenie hroziacemu stavu núdze. Takéto opatrenia majú dopad na účastníkov trhu s elektrinou a títo sú povinní predmetné opatrenia znášať.
K § 20 ods. 3 a 6:
Navrhuje sa zákonná úprava skúšky stavu núdze v elektroenergetike. Skúšky stavu núdze sa v Slovenskej republike nevykonávajú, pričom ide o veľmi dôležitú súčasť bezpečnosti a spoľahlivosti sústavy. Podobná previerka v Českej republike odhalila množstvo nedostatkov, ktoré by v prípade vzniku stavu núdze v elektroenergetike mohli viesť až k rozpadu sústavy. Na základe doterajšej úpravy boli prijaté pravidlá pre postupy ochrany a obnovy sústavy na vymedzenom území, ktoré vychádzajú z vykonaných výpočtov. Je však nevyhnutné niektoré postupy odskúšať aj prakticky v reálnej prevádzke a z tohto dôvodu je potrebné vytvoriť legislatívne podmienky pre realizáciu skúšok stavu núdze a overenie súboru opatrení a postupov uplatňovaných pri stave núdze v elektroenergetike alebo pri predchádzaní stavu núdze v elektroenergetike, ktorými možno predísť stavom spôsobujúcim škody veľkého rozsahu. Kompetencia vykonať skúšku stavu núdze sa zveruje prevádzkovateľovi prenosovej sústavy. Počas skúšok stavu núdze v elektroenergetike je možné realizovať všetky obmedzujúce opatrenia v elektroenergetike a opatrenia zamerané na odstránenie stavu núdze v elektroenergetike, pričom počas skúšok stavu núdze v elektroenergetike sa neuplatňujú štandardy kvality a vyhodnotenie a zúčtovanie odchýlok a regulačnej elektriny sa uskutočňuje v rozsahu podľa pravidiel trhu. Účastníkom trhu s elektrinou sa ukladá povinnosť poskytnúť prevádzkovateľovi prenosovej sústavy pri skúške stavu núdze v elektroenergetike a príprave na túto skúšku potrebnú súčinnosť a dodržiavať pokyny prevádzkovateľa prenosovej sústavy. Právo na náhradu škody a ušlého zisku z dôvodu realizácie opatrení a postupov a plnenia pokynov prevádzkovateľa prenosovej sústavy a prevádzkovateľa distribučnej sústavy pri skúškach skúške stavu núdze v elektroenergetike je vylúčené. Oprávnenosť nákladov vynaložených na vykonanie skúšok stavu núdze v elektroenergetike zohľadní Úrad pre reguláciu sieťových odvetví v navrhovanom spôsobe cenovej regulácie.
K § 20 ods. 4 a 8:
Definuje sa, ktoré opatrenia sa považujú za obmedzujúce opatrenia v elektroenergetike, teda opatrenia realizované v sústave pri stave núdze v elektroenergetike, pri predchádzaní stavu núdze v elektroenergetike alebo pri skúške stavu núdze v elektroenergetike. Tieto opatrenia sú realizované jednak automaticky aktiváciou technických zariadení, ale tiež prostredníctvom postupov a pokynov dispečingov. Spôsob ich realizácie ustanoví vykonávací právny predpis. Prevádzkovateľovi prenosovej sústavy a prevádzkovateľom distribučných sústav sa ukladá povinnosť postupovať pri prijímaní obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike tak, aby v čo najmenšej možnej miere obmedzili zariadenia verejnoprospešných služieb a odberateľov elektriny v domácnosti. Vykonávací právny predpis zároveň určí, ktorým subjektom nemožno prerušiť alebo obmedziť dodávku elektriny vôbec.
K § 20 ods. 5:
Vzhľadom na nevyhnutnosť bezprostredne reagovať na vznik stavu núdze v elektroenergetike upravujú sa podrobnejšie okolnosti vyhlásenia stavu núdze v elektroenergetike, pričom povinnosť vyhlásiť stav núdze v elektroenergetike po posúdení dôsledkov jeho vzniku vyhlasuje a odvoláva na vymedzenom území alebo na časti vymedzeného územia prevádzkovateľ prenosovej sústavy. Túto povinnosť má prevádzkovateľ prenosovej sústavy pred prijatím obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike, s výnimkou situácie, ak hrozí rozpad sústavy alebo k rozpadu sústavy už došlo. Uvedená úprava je potrebná, pretože podmienky stavu núdze v elektroenergetike môžu nastať aj spontánne vo veľmi krátkom čase, ktorý neumožňuje dispečingu prevádzkovateľa prenosovej sústavy stav núdze v elektroenergetike vyhlásiť pred prijatím nevyhnutných opatrení na ochranu a obnovu sústavy. V tomto prípade je prevádzkovateľ prenosovej sústavy oprávnený vyhlásiť ustanoveným spôsobom stav núdze v elektroenergetike dodatočne. Všetky právne dôsledky súvisiace s vyhlásením stavu núdze v elektroenergetike sa v takomto prípade budú vzťahovať k okamihu, v ktorom stav núdze nastal a ktorý bol určený prevádzkovateľom prenosovej sústavy. Prevádzkovateľ prenosovej sústavy má zároveň aj kompetenciu odvolať stav núdze v elektroenergetike.
K § 20 ods. 7:
V nadväznosti na kompetenciu prevádzkovateľa prenosovej sústavy vyhlasovať a odvolávať stav núdze v elektroenergetike sa mu ukladá aj kompetencia vyhlasovať a odvolávať obmedzujúce opatrenia v elektroenergetike pri stave núdze. Vzhľadom na skutočnosť, že prevádzkovateľ distribučnej sústavy má najlepší prehľad o potrebe vyhlásenia obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike na časti vymedzeného územia, tieto vyhlasuje a odvoláva prevádzkovateľ prenosovej sústavy na základe žiadosti prevádzkovateľa distribučnej sústavy. V prípade vyhlásenia obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike na základe žiadosti, pri ktorej neboli splnené podmienky na ich vyhlásenie, sa ustanovuje zodpovednosť prevádzkovateľa distribučnej sústavy za spôsobenú škodu. Vzhľadom na skutočnosť, že v sústave je často potrebné riešiť situácie, ktoré by mohli viesť k stavu núdze v elektroenergetike, pričom podstatným pri riešení takýchto situácií je najmä rýchlosť reakcie, či situácie, ktoré sa týkajú len vymedzeného okruhu účastníkov, ustanovuje sa výnimka, podľa ktorej sa obmedzujúce opatrenia v elektroenergetike pri predchádzaní stavu núdze v elektroenergetike a skúške stavu núdze nevyhlasujú. Takéto opatrenia sa však musia oznámiť dotknutým účastníkom trhu s elektrinou najneskôr do jednej hodiny po ich prijatí.
K § 20 ods. 9:
Z dôvodu nutnosti zabezpečiť dodržiavanie obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike sa ustanovuje povinnosť pre účastníkov trhu s elektrinou podrobiť sa týmto obmedzujúcim opatreniam, ako aj opatreniam zameraným na odstránenie stavu núdze. Zároveň sa ustanovuje výnimka pre odberateľa elektriny, ktorý je v predmetnom čase galvanicky pripojený do sústavy mimo územia Slovenskej republiky (ostrovy zásobované zo sústav mimo územia Slovenskej republiky), keďže v tomto čase je odberateľ elektriny povinný sa riadiť podmienkami prevádzky takejto sústavy. Každý účastník je nielen povinný podrobiť sa obmedzujúcim opatreniam v elektroenergetike, ale v prípade vyhlásenia stavu núdze je povinný sa podieľať aj na odstránení príčin a dôsledkov stavu núdze v elektroenergetike a na obnove dodávok elektriny.
K § 20 ods. 10:
V porovnaní s doterajšou úpravou sa dopĺňa právo prevádzkovateľa distribučnej sústavy požadovať náhradu škody spôsobenej na časti vymedzeného územia. Predmetným ustanovením sa ustanovuje povinnosť účastníka trhu s elektrinou nahradiť škodu, ktorá vznikne prevádzkovateľovi prenosovej sústavy a v prípade časti vymedzeného územia prevádzkovateľovi distribučnej sústavy nedodržaním obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike po ich vyhlásení alebo oznámení. V prípade porušenia povinnosti účastníka trhu s elektrinou podrobiť sa obmedzujúcim opatreniam v elektroenergetike môže na strane prevádzkovateľa prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľov distribučných sústav dôjsť ku škodám na technických zariadeniach alebo iným súvisiacim škodám. Keďže zabezpečenie zvládnutia stavu núdze v elektroenergetike, ako aj hrozby stavu núdze v elektroenergetike je verejným záujmom, je potrebné explicitne ustanoviť zodpovednosť za škodu spôsobenú účastníkmi trhu s elektrinou.
K § 20 ods. 11:
Stav bezpečnosti a spoľahlivosti sústavy je možné zabezpečiť len úpravou zariadení účastníkov trhu s elektrinou pripojených do sústavy v súlade s požiadavkami ustanovenými všeobecne záväznými právnymi predpismi a technickými podmienkami prevádzkovateľa prenosovej sústavy. V budúcnosti je navyše potrebné predpokladať, že na základe výsledkov vykonaných skúšok stavu núdze v elektroenergetike bude potrebné upraviť tieto technické požiadavky. Z uvedených dôvodov je potrebné ustanoviť povinnosť účastníkov trhu s elektrinou zabezpečiť úpravu svojich zariadení v súlade s ustanovenými technickými požiadavkami. Táto povinnosť sa bude vzťahovať nielen na nové, ale aj na existujúce zariadenia účastníkov trhu s elektrinou, ktoré by mohli ohroziť bezpečnosť a spoľahlivosť sústavy. Oprávnenosť nákladov vynaložených na úpravu zariadení regulovaných subjektov zohľadní Úrad pre reguláciu sieťových odvetví v navrhovanom spôsobe cenovej regulácie.
K § 20 ods. 12:
Právo na náhradu škody a ušlého zisku pri stave núdze v elektroenergetike a v čase trvania obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike je za ustanovených podmienok vylúčené. Realizáciou obmedzujúcich opatrení dochádza k odvráteniu škody alebo zmenšeniu jej rozsahu. Vzhľadom na skutočnosť, že tieto mimoriadne okolnosti môžu spôsobiť mimoriadne závažné dôsledky v sústave, je potrebné vylúčiť zodpovednosť za škodu spôsobenú obmedzujúcimi opatreniami v elektroenergetike realizovanými v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi. Právo na náhradu škody a ušlého zisku pri stave núdze v elektroenergetike a v čase trvania obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike je vylúčené aj vtedy, ak došlo k odpojeniu zariadenia užívateľa sústavy v dôsledku činnosti technických prostriedkov zabezpečujúcich automatické odpájanie zariadení od sústavy. Pri stave núdze v elektroenergetike a v čase trvania obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike prestávajú platiť štandardné podmienky riadenia sústavy a vyrovnávania výkonovej bilancie. V neštandardnom režime prevádzky sústavy zúčtovateľ odchýlok nedisponuje technickými podkladmi pre vyhodnotenie odchýlok a regulačnej elektriny. Navrhuje sa preto, aby sa vyhodnotenie a zúčtovanie odchýlok a regulačnej elektriny počas obmedzujúcich opatrení v elektroenergetike riešilo v pravidlách pre fungovanie trhu s elektrinou.
K bodu 16
Navrhuje sa doplnenie ustanovenia tak, aby príslušní účastníci trhu s plynom už v čase predkladania návrhu spôsobu zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu informovali ministerstvo o už uzavretých zmluvách o prenesení zodpovednosti na iného účastníka trhu s plynom alebo o zámere splniť povinnosť zabezpečenia uzatvorením zmluvy o prenesení zodpovednosti na iného účastníka trhu s plynom.
K bodom 17 a 18
Kapacita pripojenia sa stanovuje v zmluve o pripojení do prenosovej sústavy, rovnako ako aj technické dimenzovanie pripojenia. Oba tieto pojmy predstavujú technický parameter popísaný v Technických podmienkach prístupu a pripojenia, pravidlá prevádzkovania prenosovej sústavy spoločnosti SEPS ako prevádzkovateľa prenosovej sústavy. V zmluve o prístupe do prenosovej sústavy sa stanovuje rezervovaná kapacita. Navrhuje sa v tomto zmysle zosúladiť a upraviť súvisiace ustanovenia zákona o energetike. Cieľom je odstránenie pochybností účastníkov trhu v procese zosúlaďovania existujúcich zmlúv o pripojení s užívateľmi prenosovej sústavy so sieťovými predpismi v oblasti pripájania do sústav, v tomto prípade s nariadením Komisie 2016/1388 zo 17. augusta 2016, ktorým sa stanovuje sieťový predpis pre pripojenie odberateľov do elektrizačnej sústavy.
K bodu 19
V súvislosti s úpravou § 15 ods. 9 sa navrhuje doplniť do § 26 nový odsek 15, v ktorom sa zadefinuje zmluva o poskytovaní údajov, na základe ktorej budú účastníci trhu s elektrinou poskytovať údaje organizátorovi krátkodobého trhu s elektrinou.
K bodu 20
Legislatívno-technické úpravy súvisiace s vložením nového odseku 15 do § 26.
K bodu 21
Navrhovaná úprava odkazuje na právnu úpravu používania redispečingu a protiobchodu, na ktoré je prevádzkovateľ prenosovej sústavy oprávnený v súlade s priamo aplikovateľným právnym predpisom Európskej únie.
K bodu 22
Požaduje sa, aby boli plány rozvoja prenosovej sústavy predkladané jednotlivým orgánom zosúladené a jednotné. Ak nedôjde k požadovanej zmene termínu, prevádzkovateľ prenosovej sústavy bude musieť spracovávať viaceré rozvojové dokumenty, ktoré nebudú navzájom zosúladené a navyše môžu byť v rozpore s desaťročným plánom ENTSO-E. K aprílu kalendárneho roka sú už k dispozícii aj predbežné údaje o spotrebe a výrobe za predchádzajúci kalendárny rok a tiež je ukončené schvaľovanie investičného plánu prevádzkovateľa prenosovej sústavy (k 30. novembru je proces schvaľovania investičného plánu len na svojom začiatku). TYNDP ENTSO-E má periodicitu tiež každý druhý rok a niektorí prevádzkovatelia prenosových sústav v Európe už túto periodicitu TYNDP ENTSO-E aplikujú na svoje národné desaťročné plány.
K bodu 23
Legislatívno-technická úprava, ktorá zabezpečí plný súlad so smernicou 2009/72/ES.
K bodu 24
Spresňuje sa znenie ustanovenia v súlade s navrhovanou právnou úpravou stavu núdze v elektroenergetike.
K bodu 25
Navrhuje sa úprava ustanovenia § 31, ktorou sa upravuje povinnosť prevádzkovateľov distribučných sústav poskytovať údaje o meraní elektriny aj dodávateľom so spresnením označenia tohto dodávateľa a rovnako spresnenie, ktoré informácie je prevádzkovateľ distribučnej sústavy povinný poskytnúť pre jednotlivých účastníkov trhu s elektrinou (t.j. ktoré informácie poskytuje pre dodávateľa a ktoré pre OKTE).
K bodu 26
Spresňuje sa formulácia fikcie vydania predchádzajúceho súhlasu tak, aby bolo zrejmé, že táto fikcia sa uplatňuje len pri nevydaní (kladného alebo záporného) rozhodnutia v zákonom ustanovenej lehote. Taktiež sa zjednocujú zákonné lehoty na vydanie predchádzajúceho súhlasu so zákonom č. 250/2012 Z. z. Ustanovenie § 15 ods. 5 zákona č. 250/2012 Z. z. ustanovuje lehotu 21 dní od začatia konania pre vydávanie všetkých predchádzajúcich súhlasov v rámci vecnej regulácie (napr. predchádzajúci súhlas s vymenovaním alebo ustanovením a odvolaním osoby povinnej zabezpečiť súlad prevádzkovateľa distribučnej sústavy, voľbou a odvolaním člena dozornej komisie prevádzkovateľa prepravnej siete a vymenovaním alebo ustanovením a odvolaním osoby povinnej zabezpečiť súlad prevádzkovateľa prepravnej siete alebo vlastníka prepravnej siete a prevádzkovateľa distribučnej siete). Z nesúladu medzi ustanoveniami zákona č. 250/2012 Z. z. a 251/2012 Z. z. vyplýva rozdielne počítanie lehôt (buď podľa dní podľa zákona č. 250/2012 Z. z. alebo podľa týždňov podľa zákona č. 251/2012 Z. z.), aj keď výsledný deň je v konečnom dôsledku rovnaký.
K bodu 27
Dôvodom je potreba zosúladenia obchodných podmienok dodávateľov elektriny poskytujúcich univerzálnu službu, pričom sa bude vychádzať z jednotnej vzorovej úpravy vydanej a pravidelne aktualizovanej úradom podľa § 90 písm. d). Navrhovaná úprava je v prospech ochrany odberateľov elektriny v domácnosti a malých podnikov.
K bodu 28
Cieľom úpravy je upraviť vzťah medzi novým subjektom (nabíjacia stanica) a prevádzkovateľom distribučnej sústavy. Súčasne navrhovaná úprava umožní lepšie technické dimenzovanie sústavy, ako i inštalácie príslušného určeného meradla.
K bodu 29
Prijatím zákona č. 315/2016 Z. z. bola určitej skupine odberateľov elektriny a plynu, ktorých dodávateľom je právnická osoba financovaná alebo kontrolovaná štátom alebo samosprávou, uložená povinnosť registrácie v registri partnerov verejného sektora. V dôsledku uloženia tejto povinnosti dochádza k diskriminácii predmetnej skupiny odberateľov, nakoľko odberatelia, ktorých dodávateľom je súkromný subjekt, sa v registri partnerov verejného sektora nemusia registrovať. Zároveň však dochádza aj k diskriminácii dodávateľov financovaných alebo kontrolovaných štátom, resp. samosprávou, pretože ich odberatelia majú v dôsledku registračnej povinnosti zvýšené náklady súvisiace s odberom elektriny a plynu, čo vytvára značnú konkurenčnú nevýhodu v porovnaní so súkromnými dodávateľmi. Takáto diskriminácia narúša fungovanie liberalizovaného a vysoko konkurenčného trhu dodávky elektriny a plynu a navrhované ustanovenia majú za cieľ ju odstrániť.
K bodu 30
Navrhuje sa upraviť znenie §43 ods. 10 písm. b), nakoľko v súčasnosti platnom znení zákona nie je taxatívne zakázaná výstavba stavieb, konštrukcii a skládok v ochrannom pásme elektrickej stanice s vonkajším vyhotovením.
K bodu 31
Spresňuje sa znenie ustanovenia vzhľadom na skutočnosť, že prepravnú kapacitu je možné rezervovať oddelene na vstupnom bode do prepravnej siete alebo na výstupnom bode z prepravnej siete.
K bodu 32
Legislatívno-technická úprava. Prevádzkovateľ zásobníka poskytuje užívateľom zásobníka prerušiteľnú uskladňovaciu kapacitu.
K bodu 33
Legislatívno-technická úprava. Zabezpečuje sa súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady(ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005.
K bodu 34
Navrhuje sa spresnenie účastníkov trhu s plynom, ktorým prevádzkovateľ prepravnej siete umožňuje prístup k meradlu.
K bodu 35
V záujme zachovania fungovania trhu s plynom a jasného vymedzenia jednotlivých úloh a funkcií t.j. prepravy, distribúcie, uskladňovania a dodávky plynu sa navrhuje jednoznačné definovanie predpokladov pre pripájanie účastníkov trhu s plynom do prepravnej siete a zachovanie základnej úlohy prepravnej siete na vymedzenom území.
Prevádzkovateľ distribučnej siete, ktorý plní úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území poskytuje vyjadrenie, či žiadateľa o pripojenie do prepravnej siete je možné pripojiť do distribučnej siete, pričom sa vyjadruje k ustanoveným dôvodom.
K bodu 36
Zjednocujú sa zákonné lehoty na vydanie predchádzajúceho súhlasu so zákonom č. 250/2012 Z. z. Ustanovenie § 15 ods. 5 zákona č. 250/2012 Z. z. ustanovuje lehotu 21 dní od začatia konania pre vydávanie všetkých predchádzajúcich súhlasov v rámci vecnej regulácie (napr. predchádzajúci súhlas s vymenovaním alebo ustanovením a odvolaním osoby povinnej zabezpečiť súlad prevádzkovateľa distribučnej sústavy, voľbou a odvolaním člena dozornej komisie prevádzkovateľa prepravnej siete a vymenovaním alebo ustanovením a odvolaním osoby povinnej zabezpečiť súlad prevádzkovateľa prepravnej siete alebo vlastníka prepravnej siete a prevádzkovateľa distribučnej siete). Z nesúladu medzi ustanoveniami zákona č. 250/2012 Z. z. a 251/2012 Z. z. vyplýva rozdielne počítanie lehôt (buď podľa dní podľa zákona č. 250/2012 Z. z. alebo podľa týždňov podľa zákona č. 251/2012 Z. z.), aj keď výsledný deň je v konečnom dôsledku rovnaký.
K bodu 37
Spresňuje sa znenie ustanovenia vzhľadom na skutočnosť, že schválenie investícií do prepravnej siete úradom je podľa ustanovení smernice 2009/73/ES potrebné bez ohľadu na to, ktorý z možných prístupov k uskutočneniu investície sa použije.
K bodu 38
Navrhuje sa špecifikovať povinnosť prevádzkovateľov distribučných sietí poskytovať informácie o distribuovanom plyne aj v energetických jednotkách. Zároveň sa navrhuje, že podrobnosti o použití údajov v objemových a energetických jednotkách by mal ustanovovať vykonávací predpis aj v prípade prevádzkovateľov distribučných sietí. Na aplikáciu navrhovaných ustanovení je potrebná novelizácia vykonávacieho predpisu (vyhláška MH SR č. 269/2012 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o zásadách prepočtu objemových jednotiek množstva na energiu a podmienky, za ktorých sa vykonáva určenie objemu plynu a spaľovacieho tepla objemového). Zabezpečí sa ňou zjednotenie prepočtov medzi prevádzkovateľmi distribučných sietí a dodávateľmi. Vzhľadom na administratívnu náročnosť v súvislosti s nutnou úpravou IT systémov účastníkov trhu s plynom sa navrhuje odloženie účinnosti týchto ustanovení na 1. január 2019.
K bodu 39
Navrhuje sa, aby dodávatelia mohli určovať spotrebu plynu medzi dvoma termínmi zisťovania stavu meradla na základe typového diagramu, ktorý zverejní prevádzkovateľ siete. Takýto postup je flexibilnejší, je v prospech odberateľa a už teraz funguje v rámci dodávky elektriny. Navrhuje sa teda zosúladiť ustanovenia týkajúce sa merania a vyhodnocovania dodávky plynu s podmienkami platnými v dodávke elektriny. Ustanovením sa spresňuje označenie dodávateľa, ktorému sa oznamuje určený typový diagram, rovnako aj spôsob a lehota na oznámenie typového diagramu.
K bodu 40
Spresňuje sa formulácia fikcie vydania predchádzajúceho súhlasu tak, aby bolo zrejmé, že táto fikcia sa uplatňuje len pri nevydaní (kladného alebo záporného) rozhodnutia v zákonom ustanovenej lehote. Taktiež sa zjednocujú zákonné lehoty na vydanie predchádzajúceho súhlasu so zákonom č. 250/2012 Z. z. Ustanovenie § 15 ods. 5 zákona č. 250/2012 Z. z. ustanovuje lehotu 21 dní od začatia konania pre vydávanie všetkých predchádzajúcich súhlasov v rámci vecnej regulácie (napr. predchádzajúci súhlas s vymenovaním alebo ustanovením a odvolaním osoby povinnej zabezpečiť súlad prevádzkovateľa distribučnej sústavy, voľbou a odvolaním člena dozornej komisie prevádzkovateľa prepravnej siete a vymenovaním alebo ustanovením a odvolaním osoby povinnej zabezpečiť súlad prevádzkovateľa prepravnej siete alebo vlastníka prepravnej siete a prevádzkovateľa distribučnej siete). Z nesúladu medzi ustanoveniami zákona č. 250/2012 Z. z. a 251/2012 Z. z. vyplýva rozdielne počítanie lehôt (buď podľa dní podľa zákona č. 250/2012 Z. z. alebo podľa týždňov podľa zákona č. 251/2012 Z. z.), aj keď výsledný deň je v konečnom dôsledku rovnaký.
K bodu 41
Navrhuje sa zosúladenie znenia zákona s potrebami aplikačnej praxe. Prevádzkovateľ zásobníka má na svojom webovom sídle zverejnené obchodné podmienky prístupu do zásobníka a uskladňovania plynu nepretržite, teda nielen k 31. októbru. Zároveň zmeny príslušných obchodných podmienok realizuje prevádzkovateľ zásobníka aj v iných termínoch počas roka, po konzultácii s účastníkmi trhu s plynom a na základe schválenia úradu. Určuje sa hraničný termín ich zverejnenia vzhľadom k nadobudnutiu ich účinnosti.
K bodu 42
Prevádzkovateľ zásobníka v súčasnosti predkladá informácie týkajúce sa rozvoja uskladňovacej kapacity nielen podľa zákona o energetike na obdobie piatich rokov, ale aj podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 1113/2014, avšak na obdobie troch rokov. Zároveň prevádzkovateľ zásobníka každoročne zasiela informácie o rozvoji uskladňovacej kapacity prevádzkovateľovi prepravnej siete za účelom vypracovania desaťročného plánu rozvoja siete, pričom tento dokument je následne aj verejne dostupný. V súvislosti s cieľom znižovania administratívnej záťaže sa navrhuje vypustenie uvedeného ustanovenia.
K bodu 43
Legislatívno-technická úprava.
K bodu 44
Prijatím zákona č. 315/2016 Z. z. bola určitej skupine odberateľov elektriny a plynu, ktorých dodávateľom je právnická osoba financovaná alebo kontrolovaná štátom alebo samosprávou, uložená povinnosť registrácie v registri partnerov verejného sektora. V dôsledku uloženia tejto povinnosti dochádza k diskriminácii predmetnej skupiny odberateľov, nakoľko odberatelia, ktorých dodávateľom je súkromný subjekt, sa v registri partnerov verejného sektora nemusia registrovať. Zároveň však dochádza aj k diskriminácii dodávateľov financovaných alebo kontrolovaných štátom, resp. samosprávou, pretože ich odberatelia majú v dôsledku registračnej povinnosti zvýšené náklady súvisiace s odberom elektriny a plynu, čo vytvára značnú konkurenčnú nevýhodu v porovnaní so súkromnými dodávateľmi. Takáto diskriminácia narúša fungovanie liberalizovaného a vysoko konkurenčného trhu dodávky elektriny a plynu a navrhované ustanovenia majú za cieľ ju odstrániť.
K bodom 45 až 51
Úpravou sa precizuje transpozícia článku 36 Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES.
K bodu 52
Navrhuje sa ustanovenie povinnosti prevádzkovateľovi distribučnej siete v súvislosti s fyzickým odpočtom stavu počítadla určeného meradla minimálne raz za 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov. Táto povinnosť prevádzkovateľa distribučnej siete je pri odberateľoch plynu mimo domácností stanovená k 31. decembru.
Navrhuje sa, aby mohol byť použitý aj stav počítadla určeného meradla nahlásený odberateľom plynu a odsúhlasený prevádzkovateľom distribučnej siete. Vzájomným odsúhlasením by malo byť zabezpečené, že nahlásený stav bude zodpovedať spotrebe. Takýto postup je už v súčasnosti v praxi používaný. Ustanovuje sa lehota pre nahlásenie stavu počítadla určeného meradla pre odberateľov plynu mimo domácnosti. Samoodpočet meradla odberateľom môže zvýšiť mieru záujmu odberateľa a znížiť množstvo sporov.
Pre prevádzkovateľa distribučnej siete sa navrhuje ustanovenie lehoty na oznámenie údajov za odberné miesta odberateľov plynu mimo domácnosti dodávateľom.
K bodu 53
Navrhuje sa ustanovenie, že dodávateľ plynu fakturuje dodávku plynu najneskôr nasledujúci kalendárny mesiac po tom, ako prevádzkovateľ distribučnej siete oznámi dodávateľovi plynu údaje o množstve plynu, ktoré odberateľ plynu odobral za obdobie 12 po sebe nasledujúcich mesiacov, a na základe údajov, ktoré prevádzkovateľ distribučnej siete zistil spôsobom podľa § 76 ods. 2. Zároveň sa umožňuje dodávateľom na účely vystavenia faktúry určiť množstvo dodaného plynu v obdobiach medzi dátumami, v ktorých prevádzkovateľ distribučnej siete odčíta skutočne namerané údaje o dodávke plynu podľa § 76 ods. 2, buď na základe vzájomne odsúhlaseného stavu počítadla určeného meradla medzi dodávateľom a odberateľom alebo na základe typového diagramu. Ustanovuje sa povinnosť pre dodávateľov uviesť v každej faktúre za dodávku plynu číslo odberného miesta, pod ktorým je odberné miesto evidované u príslušného prevádzkovateľa distribučnej siete.
K bodu 54
Navrhuje sa doplnenie právomocí ministerstva na základe nového nariadenia Európskej komisie, ktorým sa stanovuje sieťový predpis o stavoch núdze a obnovy prevádzky v sektore elektroenergetiky. Členský štát má podľa článku 4 tohto nariadenia právo určiť iný subjekt ako je regulačný orgán. Určený orgán má, okrem iného, právo schvaľovať návrhy uvedené v odseku 2 písm. a) až d) a písm. g) nariadenia, špecificky podmienky plnenia funkcie poskytovateľa služieb obrany a obnovy, zoznam významných používateľov siete, zoznam prioritných významných používateľov siete alebo zásady uplatňované na ich vymedzenie vrátane podmienok odpojenia a reaktivácie napájania a plán skúšania. Prevádzkovateľ prenosovej sústavy určenému subjektu oznamuje plán obrany a plán obnovy podľa článku 4 ods. 5. Určený orgán má právo schvaľovať ďalšie požiadavky, podmienky alebo metodiky podľa článku 4 ods. 6 a práva týkajúce sa komunikačných systémov podľa článku 41. Na základe návrhu Ministerstva hospodárstva SR na rozdelenie rozhodovacích právomocí vyplývajúcich z implementácie sieťových predpisov v elektroenergetike medzi úradom a ministerstvom, určeným orgánom s právomocami vo vzťahu k špecifickým ustanoveniam tohto sieťového predpisu bude ministerstvo.
K bodu 55
Navrhuje sa doplnenie nových právomocí ministerstva na základe nariadení Európskej komisie, ktorými sa stanovujú sieťové predpisy a usmernenia. Podľa článku 13 odsek 4 nariadenia, ktorým sa stanovuje usmernenie o zabezpečovaní rovnováhy v elektrizačnej sústave má členský štát alebo prípadne príslušný regulačný orgán právo prideliť úlohy alebo povinnosti zverené prevádzkovateľovi prenosovej sústavy podľa tohto nariadenia, napr. zúčtovanie odchýlok jednej alebo viacerým tretím stranám. Analogicky má členský štát alebo prípadne regulačný orgán podľa článku 39 odsek 1 nariadenia, ktorým sa ustanovuje sieťový predpis o stavoch núdze a obnovy prevádzky v sektore elektrickej energie, právo prideliť úlohy alebo povinnosti zverené prevádzkovateľovi prenosovej sústavy podľa tohto nariadenia, napr. zúčtovanie odchýlok v prípade pozastavenia trhových činností jednej alebo viacerým tretím stranám. Na základe návrhu Ministerstva hospodárstva SR na rozdelenie rozhodovacích právomocí vyplývajúcich z implementácie sieťových predpisov v elektroenergetike medzi úradom a ministerstvom, tieto právomoci bude vykonávať ministerstvo na základe zákona č. 251/2012 Z. z.
K bodom 56 a 57
Legislatívno-technická úprava.
K bodu 58
Dôvodom je potreba zosúladenia prevádzkových poriadkov prevádzkovateľov distribučných sústav a sietí a obchodných podmienok dodávateľov elektriny poskytujúcich univerzálnu službu, pričom sa bude vychádzať z jednotnej vzorovej úpravy vydanej a pravidelne aktualizovanej úradom. Táto úprava zároveň plne nahrádza už neaktuálnu právnu úpravu podľa prechodných ustanovení § 45 ods. 5 a 6 zákona č. 251/2012 Z. z. Navrhovaná úprava je v prospech ochrany odberateľov elektriny v domácnosti a malých podnikov ako aj ostatných účastníkov trhu.
K bodom 59 a 60
Legislatívno-technické úpravy.
K bodom 61
Navrhuje sa úprava týkajúca sa možnosti udeľovania pokút úradom v súlade s požiadavkami smernice 2009/72/ES resp. 2009/73/ES až do výšky 10 % z obratu v prípade porušenia konkrétnych povinností zo strany jednotlivých prevádzkovateľov. Doterajšia právna úprava, ktorá určovala maximálne sadzby pokút, obmedzovala úrad pokiaľ ide o možnosť určiť výšku pokuty podľa závažnosti porušenia povinností určených zákonom.
K bodu 62
Navrhuje sa úprava týkajúca sa výšky pokút, ktoré úrad udeľuje za porušenie povinností, ktoré nie sú ustanovené smernicou 2009/72/ES.
K bodu 63
V nadväznosti na znenie §15 ods. 9 sa do § 91 ods. 2 písm. c) navrhuje doplnenie sankcií pre prevádzkovateľa priameho vedenia pre prípad porušenia povinností vyplývajúcich z § 15 ods. 9, t.j. povinností poskytovať údaje organizátorovi krátkodobého trhu s elektrinou a uzatvoriť s organizátorom krátkodobého trhu s elektrinou zmluvu o poskytovaní údajov.
K bodom 64 a 65
Legislatívno-technická úprava.
K bodu 66
V nadväznosti na znenie §15 ods. 9 sa do § 91 ods. 2 písm. g) navrhuje doplnenie sankcií pre výrobcu elektriny za porušenie povinností vyplývajúcich z §15 ods. 9, t.j. povinností poskytovať údaje organizátorovi krátkodobého trhu s elektrinou a uzatvoriť s organizátorom krátkodobého trhu s elektrinou zmluvu o poskytovaní údajov.
K bodu 67
Ustanovenie sa vypúšťa z dôvodu potreby zosúladenia s novým znením § 91 ods. 2 písm. a) a b).
K bodu 68
V súlade s navrhovanou právnou úpravou stavu núdze v elektroenergetike sa spresňuje znenie splnomocňovacieho ustanovenia.
K bodu 69 a 70
Legislatívno-technické úpravy.
K bodu 71
Navrhuje sa prechodné ustanovenie v súvislosti s novými ustanoveniami § 35 ods. 2 písm. j) a k).
K bodu 72
Dopĺňa sa transpozičná príloha.
K Čl. II
Navrhuje sa dátum účinnosti.
V Bratislave 21. februára 2018
Robert Fico v. r.
predseda vlády Slovenskej republiky
Peter Žiga v. r.
minister hospodárstva Slovenskej republiky
-
Vládny návrh zákona o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov
K predpisu 251/2012, dátum vydania: 31.08.201263
Dôvodová správa
A. Všeobecná časť
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky predkladá návrh zá kona o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov z dôvodu transpozície tzv. 3. energetického balíčka (ďalej len 'energetický balíček'), ktoré ho legislatívne podmienky sú obsiahnuté v dvoch smerniciach a troch nariadeniach. Energetický balíček bol prijatý Európskym parlamentom a Radou Európskej únie dňa 25. júna 2009 a účinnosť nadobudol dňa 3. septembra 2009.
Ide o:
- Smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zruš uje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009),
- Smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vn útorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009),
- Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009, ktorým sa zriaďuje Agentúra pre spolupr ácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009),
- Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009, o podmienkach prístupu do sú stavy pre cezhraničné výmeny elektriny, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1228/2003 (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009),
- Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009, o podmienkach prístupu do prepravných siet í pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005 (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009).
Pravidlá obsiahnuté v právnych aktoch energetického balíč ka sú zamerané najmä na podporu liberalizácie trhu s elektrinou a plynom, na zlepšenie práv spotrebiteľov, posilnenie právomoci a nezávislosti regulačných orgánov, na podporu solidarity regiónov a regioná lnej spolupráce. Energetický balíček obsahuje aj ustanovenia o vytvorení nezávislej inštitúcie - európskej Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky ('Agentúra'), ktorej hlavnou úlohou bude vytvárať rámec pre spoluprácu regulačných orgánov členských štátov Európskej únie.
Predkladateľ pristúpil k vypracovaniu návrhu nového zákona z dôvodu rozsiahlej legislatívnej úpravy, vyplývajúcej z energetického balíčka a ako aj z aplikačnej praxe.
Návrh zákona obsahuje nový režim možností, ako oddeliť výrobné činnosti a dodávateľské činnosti od prevádzky prenosovej sústavy alebo prevádzky prepravnej siete. Oddelenie vý roby a dodávky elektriny od prenosovej sústavy bude realizované prostredníctvom modelu úplného oddelenia vlastníctva. Oddelenie výroby a dodávky plynu od prepravnej siete bude možné uskutočniť využití m 3 modelov – úplné oddelenie vlastníctva (OU), vytvorenie nezávislého prevádzkovateľa siete (ISO) a zriadenie nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete (ITO).
Návrh zákona ďalej výrazne posilňuje práva odberateľ a elektriny a odberateľa plynu s dôrazom na ochranu zraniteľných odberateľov, napr. ustanovuje možnosť zmeniť dodávateľa elektrickej energie a plynu v priebehu troch týždňov a bez poplatkov, právo spotrebite ľa dostať konečné vyúčtovanie do šiestich týždňov po zmene dodávateľa, právo odberateľov na relevantné údaje o spotrebe elektriny a plynu, právo na informácie o spotrebiteľských prá vach uvedené na faktúrach a webových sídlach energetických podnikov a ďalšie.
V porovnaní s platným zákonom sa navrhuje presnejšia formulácia obsahových náležitostí takejto zmluvy. Dopĺňa sa povinnosť poskytovať odberateľovi v domá cnosti informácie nákladoch na ukončenie zmluvy. Taktiež sa stanovuje povinnosť upraviť v zmluve povinnosť dodávateľa poskytnúť odberateľovi kompenzáciu za chybné alebo oneskorené vyúč tovanie platby za dodávku elektriny alebo plynu; príslušné dojednanie musí zohľadňovať prípadnú úpravu takejto povinnosti dodávateľa v štandardoch kvality stanovených Úradom pre reguláciu sieťový ch odvetví. Zmluva musí taktiež obsahovať informácie o právach odberateľa v domácnosti a to aspoň vo forme odkazu na informácie zverejnené na webovom sídle dodávateľa ako aj ďalšie z pohľadu odberate ľa dôležité náležitosti.
Tiež sa upravuje právo odberateľa elektriny a plynu vypovedať zmluvu v prípade zmeny ceny za dodávku elektriny a plynu alebo iných zmluvných podmienok. O tomto práve je dodávateľ povinn ý odberateľov elektriny a plynu informovať transparentným a zrozumiteľným spôsobom.
Nad rámec doterajšej úpravy sa v súvislosti so zmenou dod ávateľ stanovuje povinnosť pôvodného dodávateľa doručiť pri zmene dodávateľa konečné vyúčtovanie odberateľovi elektrinu alebo plynu do štyroch týždňov odo dňa zmeny na základe fyzické ho odpočtu stavu na určenom meradle.
Slovenská republika je podľa novej legislatívy povinná rovnako zabezpečiť, aby všetci odberatelia elektriny a plynu v domácnosti, a v prípade potreby aj malé podniky, využívali univerzá lnu službu, čo znamená právo na dodávku elektriny na ich území v určenej kvalite, za primerané, transparentné, porovnateľné a nediskriminačné ceny.
Zároveň sa do zákona navrhujú ustanovenia, ktoré zabezpečujú súlad s Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 994/2010 z 20. októbra 2010 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dod ávky plynu, ktorým sa zrušuje smernica Rady 2004/67/ES (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010).
Okrem toho sa v návrhu zákona aplikujú tiež niektoré legislat ívno-technické úpravy.
Predmetný návrh zákona nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočet obcí a vyšších územných celkov, nebude mať finančný, ekonomický, environmentálny vplyv a ani vplyv na zamestnanosť a ž ivotné prostredie.
Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou SR, s ostatnými zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.
Osobitn á časť
K čl. I
K § 1
Vymedzuje sa predmet úpravy zákona, ktorý zahàňa stanovenie podmienok podnikania v energetike, v porovnaní s predchádzajúcou úpravou odchýlne upravené najmä vo vz ťahu k činnosti dodávateľov elektriny a plynu. Predmet úpravy zákona zahàňa taktiež opatrenia zamerané na zaistenie bezpečnosti dodávok elektriny a plynu, pričom nová úprava bezpečnosti dodávok plynu v plynárenstve vychádza z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 994/2010 z 20. októbra 2010 o opatreniach na zaistenia bezpečnosti dodávky plynu. Zákon ďalej upravuje práva a povinnosti účastní kov trhu v energetike, ako aj úprava práv a povinností fyzických osôb a právnických osôb, ktorých práva, chránené záujmy alebo povinnosti môžu byť dotknuté účastníkmi trhu v energetike. Vzhľadom na nové požiadavky na regulovanie činností v elektroenergetike a plynárenstve sa novým spôsobom liberalizácie vnútorného trhu s energiou je osobitným spôsobom potrebné riešiť vý kon štátnej správy v energetike.
K § 2
Ustanovenie vymedzuje všeobecné základné pojmy a základné pojmy v elektroenergetike a plynárenstve, obsahuje i definície nových pojmov, ktoré sú upravené v transponovaných smerniciach 2009/72/ES a 2009/73/ES.
V porovnaní s platným zákonom sa navrhuje úprava definície prístupu do sústavy alebo do siete v nadväznosti na nové vymedzenie jednotlivých zmlúv týkajúcich sa prístupu do sú stavy alebo siete. Zároveň sa v rámci definície vymedzuje obsah pojmu prístup do sústavy alebo siete. Zmena reaguje na skutočnosť, že v aplikačnej praxi dochádza často k zámene pojmov pripojenie a prístup.
Z dôvodu duplicity resp. obsolétnosti sa navrhuje vypustiť definície národnej prenosovej sústavy alebo prepravnej siete, nového účastníka trhu a spoločnosti s malým podielom na trhu.
Vymedzuje sa definícia univerzálnej služby a podmienky dodávok v režime univerzálnej služby vychádzajúc z úpravy obsiahnutej v čl. 3 ods. 3, 4 a 7 Smernice 2009/72/ES. Univerzálna služba nie je časovo obmedzená a je regulovaná primárne vecne, nie cenovo. Nastavenie podmienok univerzálnej služby smeruje k zabezpečeniu dostatočnej úrovne hospodárskej súťa že v segmente dodávateľov poskytujúcich univerzálnu službu, v záujme dosiahnutia primeranej cenovej úrovne dodávok. Ceny dodávky v rámci univerzálnej služby by mali byť porovnateľné, tzn. rovnakej a č o najjednoduchšej štruktúry. V platnom zákone je univerzálna služba chápaná ako zmluva o združenej dodávke, čo je z pohľadu smernice nedostatočné.
Navrhuje sa ďalej v nadväznosti na poznatky aplikač nej praxe spresnenie vymedzenia pojmu odberné miesto. V tejto súvislosti sa taktiež novo definuje pojem merací bod.
Zavádza sa nová definícia pojmu inteligentný merací systém v rámci transpozície ustanovení prílohy I bod 2 Smernice 2009/72/ES a Smernice 2009/73/ES.
Navrhuje sa ďalej spresnenie pojmu odchýlka sústavy vzhľadom na aplikačné problémy pri aplikovaní doterajšej definície.
Spresňujú sa ustanovenia, ktoré sa týkajú činnosti organizátora krátkodobé ho trhu s elektrinou (OKTE, a.s.). Upravuje sa vecne nesprávna definícia organizovania krátkodobého trhu s elektrinou a nahrádza sa definíciou činnosti organizátora krátkodobého trhu s elektrinou.Navrhuje sa výslovne zahrnúť biometán do rozsahu definície pojmu plyn.
Navrhuje sa úprava definície distribučnej siete s cieľom jej spresnenia v nadvä znosti na úpravu definície prepravnej siete za účelom dosiahnutia súladu s novou definíciou pojmu preprava podľa čl. 2 bod 3 Smernice 2009/73/ES.
K § 3
Ustanovenie v súlade so zaužívanou legislatívnou praxou vymedzuje osoby v rozsahu relevantnom z pohľadu predmetu úpravy. Vymedzenie osôb v zásade zodpovedá doterajšej úprave.
Navrhuje sa zavedenie definície vertikálne integrovaného plynárenského podniku v rámci transpozície čl. 2 bod 20 Smernice 2009/73/ES. Navrhuje sa úprava definície plyn árenského podniku v nadväznosti na znenie čl. 2 bod 1 Smernice 2009/73/ES.
V súvislosti s novým vymedzením koncepcie univerzálnej služby sa definuje dod ávateľ poskytujúci univerzálnu službu ako každý dodávateľ, ktorý dodáva elektrinu alebo plynu odberateľom elektriny alebo plynu v domácnosti alebo malým podnikom. Dodávateľ poskytujúci univerzálnu službu má povinnosť dodávať elektrinu resp. plyn každému odberateľovi v domácnosti alebo malým podnikom, ktorý o to požiada, v režime univerzálnej služby. Dodávateľom poskytujúcim univerzálnu službu nie je dodávateľ bez koncových odberate ľov ani taký dodávateľ, ktorý nedodáva elektrinu resp. plyn domácnostiam alebo malým podnikom.
Navrhuje sa úprava definície dodávateľa elektriny v súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 4 Smernice 2009/72/ES, ktorého účelom je umožniť dodávateľom registrovaným v inom členskom štáte EÚ dod ávať elektrinu na vymedzenom území bez neprimeranej administratívnej záťaže.
Navrhuje sa úprava definície odberateľa elektriny v nadväznosti na vypustenie definície obchodní ka s elektrinou. Odberateľom elektriny nie je len koncový odberateľ, ale aj osoba, ktorá nakupuje elektrinu na účel jej ďalšieho predaja.
Navrhuje sa spresnenie definície pojmu poskytovateľ podporných služieb spôsobom, ktorý zohľadňuje existenciu subdodávateľských vzťahov pri poskytovaní podporných služieb.
Zavádza sa nová definícia pojmu zraniteľný odberateľ elektriny v domácnosti v zmysle čl. 3 ods. 7 Smernice 2009/72/ES. Vzhľadom na skutočnosť, že smernica ponecháva členským štátom právo vymedziť okruh zranite ľných odberateľov, navrhuje sa, aby sa osobitná ochrana vzťahovala na odberateľov, pre ktorých je dodávka elektriny otázkou prežitia. V pravidlách trhu sa podrobnejšie vymedzí postup pri uplatňovaní prá v zraniteľného odberateľa elektriny v domácnosti, vrátane bližšieho vymedzenia podmienok, za ktorých sa životné funkcie odberateľa považujú za závislé na odbere elektriny.
Navrhuje sa zmena definície dodávateľa plynu v súvislosti s transpozíciou č l. 3 ods. 6 Smernice 2009/73/ES, ktorého účelom je umožniť dodávateľom registrovaným v inom členskom štáte EÚ dodávať plyn na vymedzenom území bez neprimeranej administratívnej záťaž e. Navrhuje sa úprava znenia definície podpornej služby v nadväznosti na znenie čl. 2 bod 14 Smernice 2009/73/ES.
V súvislosti s právom členského štátu upraviť rozsah chránených odberateľov v zmysle čl. 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č . 994/2010 z 20. októbra 2010 o opatreniach na zaistenia bezpečnosti dodávky plynu sa za chráneného odberateľa okrem odberateľov plynu v domácnosti považujú aj malé popdniky, výrobcovia tepla pre domácnosti a poskytovateľov sociálnych služieb za predpokladu, že nie sú schopní používať alternatívne palivo, a taktiež poskytovatelia sociálnych služieb (prevádzkovatelia zdravotníckych zariadení, zariadenia sociálnych služieb, zariadenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately a školy v zmysle § 27 školsk ého zákona). Ministerstvo hospodárstva SR sa zároveň splnomocňuje rozšíriť okruh chránených odberateľov vyhláškou, ktorá sa stanoví v akom rozsahu a za akých podmienok sa za chráneného odberate ľa považuje aj iný odberateľ plynu.
Návrh zákona definuje zraniteľného odberateľa plynu v domácnosti v zmysle požiadaviek č l. 3 ods. 3 Smernice 2009/73/ES. V pravidlách trhu sa podrobnejšie vymedzí postup pri uplatňovaní práv zraniteľného odberateľa plynu.
Navrhuje sa vypustiť definíciu obchodníka s elektrinou ako aj osobitnú úpravu práv a povinností obchodníka s elektrinou vzhľadom na skutočnosť, že kategória obchodníka sa prekrýva s kategóriou dodávateľa elektriny a z vecného hľadiska nie je vecne opodstatnená odlišná úprava ich práv a povinností (aj súčasná úprava ich práv a povinností je prakticky totožná).
K § 4
Upravuje sa predmet podnikania v energetike ako výkon jednotlivých činností, ktoré sú špecifickými oblasťami podnikania vo vzťahu k všeobecnej úprave, obsiahnutej v Obchodnom zákonníku, pričom návrh zákona tieto činnosti taxatívne vymedzuje. Jedná sa o podnikateľské činnosti, výkon ktorých je vzhľadom na potreby fungovania trhu v energetike potrebné definovať. Ná vrh zákona taxatívne určuje aj konkrétne činnosti, výkon ktorých nie je podnikaním v energetike, nakoľko sa realizujú len pre vlastnú spotrebu výrobcu, prepravcu a distribútora elektriny, resp. výrobcu a distribútora plynu.
Ustanovenie obsahuje taktiež negatívne vymedzenie pojmu podnikanie v energetike. V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje spresnenie, v zmysle ktorého podnikaním v energetike sa nerozumie činnosť dodávky elektriny a plynu pre iné fyzické alebo právnické osoby, ktoré dodávajú prostredníctvom sústavy alebo siete elektrinu alebo plyn za nákupné ceny (pričom pod ná kupnou cenou sa rozumie cena, ktorá zahàňa aj regulované zložky ceny za dodávku elektriny alebo plynu), bez ďalšieho zvýšenia ceny, pričom cena za jednotku dodanej elektriny a plynu musí byť rovnaká ako cena v daňovom doklade vystavenom v súvislosti s dodávkou elektriny alebo dodávkou plynu. Negatívne vymedzenie pojmu podnikanie sa však nevzťahuje na dodávku elektriny koncovým odberateľom elektriny pripojený m do miestnej distribučnej sústavy.
Osoby, ktoré dodávajú prostredníctvom sústavy alebo siete elektrinu alebo plyn pre iné fyzické alebo právnické osoby za nákupné ceny bez cenového zvýšenia, majú povinnosť v lehote do 30 dní oznámiť Úradu pre reguláciu sieťových odvetví začiatok výkonu tejto činnosti, ukončenie činnosti a zmenu vykonávania činnosti.
K § 5
Upravujú sa podmienky pre vydanie osvedčenia pre odbornú spôsobilosť. Odborná spôsobilosť sa preukazuje dosiahnutým vzdelaním, odbornou praxou a vykonaním skúšky. Platnosť osvedčenia o odbornej spôsobilosti je päť rokov od jeho vydania. Ustanovuje sa, že platnosť osvedčenia sa automaticky jedenkrát predlžuje o päť rokov, ak sa držiteľ osvedč enia zúčastní na aktualizačnej odbornej príprave.
K § 6
Vzhľadom k tomu, že podnikanie v oblasti energetiky je špecifickou súčasťou podnikateľského prostredia, je potrebné nielen definovať predmet a druhy podnikateľských činností v energetike, ale taktiež ustanoviť zákonný predpoklad na podnikanie jednotlivých subjektov v oblasti energetiky, ktorým je povolenie k výkonu podnikateľskej činnosti v energetike, splnenie oznamovacej povinnosti resp. osvedčenie o práve dodáva ť elektriny alebo práve dodávať plyn. Súčasne je potrebné vymedziť, na ktoré činnosti zákon povolenie nevyžaduje.
Potvrdenie Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, preukazujúce splnenie oznamovacej povinnosti osôb, ktoré vykonávajú činnosť podľa § 6 ods. 4 písm. a) a ž i) je dokladom o oprávnení podnikať.
Povolenie na prenos elektriny a povolenie na organizovanie krátkodobého trhu s elektrinou sa vzhľadom na povahu týchto činností vydáva pre celé územie Slovenskej republiky.
V porovnaní s existujúcou úpravou sa navrhuje spresniť znenie ustanovenia s cie ľom jednoznačne vymedziť rozsah výnimky z požiadavky podnikať v energetike na základe povolenia vydávaného úradom. Povolenie sa v súvislosti s predajom skvapalneného plynného uhľovodíka určeného n a pohon motorových vozidiel nevyžaduje len v prípade plnenia nádrže motorového vozidla skvapalneným plynným uhľovodíkom určeným na pohon motorových vozidiel. Na plnenie tlakových nádob sa vyž aduje povolenie v zmysle § 6 ods. 2 písm. f) zákona o energetike.
V porovnaní so súčasnou úpravou sa v súvislosti s nahradením vecne nesprávnej definície organizovania krátkodobého trhu s elektrinou definíciou činnosti organizátora krátkodobého trhu s elektrinou nahrá dza pojem povolenie na organizovanie trhu s elektrinou pojmom povolenie na činnosť organizátora krátkodobého trhu s elektrinou. V rámci prechodných ustanovení sa stanovuje, že povolenie na organizovanie krátkodobé ho trhu s elektrinou vydané podľa doterajších predpisov sa považuje za povolenie na činnosť organizátora krátkodobého trhu s elektrinou.
V rámci transpozície čl. 3 ods. 4 Smernice 2009/72/ES a čl. 3 ods. 5 Smernice 2009/73/ES sa navrhuje osobitný režim pre podnikanie dodávateľov elektriny a plynu registrovaných v štátoch, ktoré sú zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore. Navrhuje sa, aby na území Slovenskej republiky mohli dodávať elektrinu resp. plyn dodávatelia, ktorí majú (a) trvalý pobyt alebo sídlo v štáte, ktorý je zmluvnou stranou Európskeho hospodárskeho priestoru, a (b) oprávnenie dodávať elektrinu alebo plynu podľa práva štátu, ktorý je zmluvnou stranou Európskeho hospodárskeho priestoru (vzhľ adom na slobodu usadzovania vyplývajúcu z práva Európskej únie nemusí ísť nevyhnutne o štát sídla resp. trvalého pobytu).
Navrhuje sa, aby sa začiatok oprávnenia dodávať elektrinu resp. plyn na území Slovenskej republiky viazal na vydanie povolenia zo strany Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorý by skúmal len otázku, či žiadateľ má oprávnenie dodávať elektrinu resp. plyn podľa práva niektorého zo štátov, ktoré sú zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore.
Ak má žiadateľ oprávnenie dodávať elektrinu alebo plyn podľa práva štátu, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore, úrad mu vydá povolenie na dodávku elektriny alebo dodávku plynu. V záujme administratívneho zjednodušenia a predvídateľnosti procesu získavania osvedč enia sa navrhuje, aby úrad vymedzil všeobecne záväzným právnym predpisom náležitosti žiadosti.
Navrhuje sa zároveň upraviť podmienky zániku oprávnenia dodávať elektrinu resp. plyn na vymedzenom území, vrátane právomoci úradu zrušiť osvedčenie o práve dodávať elektrinu resp. plyn na vymedzenom území, ak jeho držiteľ závažným spôsobom alebo opakovane poru šuje povinnosti dodávateľa elektriny resp. plynu podľa slovenského práva alebo ak o to jeho držiteľ požiada (ide o obdobnú úpravu podmienok zániku oprávnenia na činnosť ako v prípade držiteľ ov povolenia podľa slovenského zákona o energetike).
K § 7
V súlade s doterajšou koncepciou zákon rozlišuje podmienky pre udelenia povolenia právnickým a fyzickým osobám. Splnenie taxatívne vymedzených podmienok je zákonným predpokladom pre vydanie povolenia Ú radom pre reguláciu sieťových odvetví. Povinnosť preukázať technické predpoklady na vykonávanie podnikateľskej činnosti korešponduje s doterajšou právnou úpravou, pričom splnenie povinnosti podľa pož adovaného druhu činnosti posudzuje Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Ustanovuje sa výnimka pri preukázaní technických predpokladov na vykonávanie požadovanej činnosti, pri vydaní osvedčenia o sú lade investičného zámeru s energetickou politikou podľa § 12 zákona. Bezúhonnosť žiadateľa sa kvalifikuje špecifickým spôsobom v súlade s potrebou výkonu podnikateľskej činnosti na základe podm ienok, ustanovených v tomto zákone.
Upravujú sa podmienky pre vydanie povolenia na podnikanie podľa tohto zákona, okrem umiestnenia sídla právnickej osoby na vymedzenom území, aj alternatívu umiestnenia organizačnej zložky prá vnickej osoby na vymedzenom území.
Ustanovuje sa povinnosť žiadateľa o vydanie povolenia na distribúciu elektriny a distribúciu plynu preukázať v prípade nových distribučných sústav a sietí preukázať Úradu pre regulá ciu sieťových odvetví ako podmienku na vydanie povolenia podľa § 7 zákona, aj osvedčenie ministerstva podľa § 12 zákona o súlade investičného zámeru s energetickou politikou.
Pri osob ách, ktoré vykonávajú len činnosť dodávky elektriny resp. plynu, sa navrhuje vypustiť povinnosti súvisiace s ustanovením zodpovedného zástupcu v záujme odstránenia neopodstatnenej administratívnej záťa že a vylúčenia možnosti prípadnej diskriminácie slovenských dodávateľov elektriny resp. plynu voči dodávateľom, ktorí na vymedzenom území dodávajú elektrinu resp. plyn na základe osvedčenia vydá vaného úradom a vzhľadom na túto skutočnosť nemusia ustanovovať zodpovedného zástupcu.
Vo vzťahu k povoleniu na prenos elektriny a povoleniu na prepravu plynu sa ako osobitná podmienka ich vydania ustanovuje povinnosť získať osvedčenie o certifikácii podľa zákona o regulácii v sieťových odvetviach. T ýmto nie je v zmysle prechodných ustanovení dotknutá platnosť povolení na prenos elektriny alebo prepravu plynu vydaných podľa doterajších predpisov.
Navrhuje sa zároveň upraviť technické predpoklady na vykonávanie povoľovaných činností priamo v zákone.
K § 8
Vymedzuje sa postup pri vydávaní povolenia, ktoré je oprávnením na podnikanie v oblasti energetiky. Pri zavedenom pojme ž iadateľ sa nerozlišuje, či sa jedná o fyzickú osobu, alebo o právnickú. osobu. Náležitosti výroku rozhodnutia o vydaní povolenia sú upravené čiastoč ne odchylne od všeobecného predpisu o správnom konaní. Predmetom podnikania zapísaný v obchodnom registri musí byť zosúladený s vydaným povolením na podnikanie v energetike podľa § 6. Zápis do obchodné ho registra je obligatórny, nielen pre právnické, ale i pre fyzické osoby, ktoré vstupujú do podnikateľského prostredia v energetike.
Oproti doterajšej úprave sa spresňujú náležitosti obsahu výroku rozhodnutia o vydaní povolenia. Povolenie na dodávku elektriny alebo plynu, vydávané podľa slovenských predpisov, by nemalo byť teritoriálne limitované na územie Slovenskej republiky alebo jeho časť, vzhľadom na skutočnosť, že dodávateľ môže byť na jeho základe oprávnený podnikať aj v iných členských štátoch.
K § 9
Stanovuje sa, aby na odborné prevádzkovanie podnikateľskej činnosti v oblasti energetiky bol určený zodpovedný zástupca, ktorý má odbornú spôsobilosť na vykonávanie konkrétnej povolenej činnosti podľ a tohto zákona. Návrh zákona preberá v uvedenom ustanovení koncepciu pôvodnej právnej úpravy. Cieľom je zabezpečiť odborný výkon podnikania v oblasti energetiky, ako aj predísť nebezpečenstvu ohrozenia dodávky energie, zhoršenia jej kvality alebo ohrozenia bezpečnosti prevádzky energetických zariadení.
K § 10
V súlade s doterajšou úpravou sa ustanovuje postup pri zmene, zrušení a zániku vydaného povolenia na podnikanie v energetike. iadosť o zmenu povolenia je potrebné riadne odôvodniť, vrátane rozsahu požadovaných zmien. Zmeny v povolení sa vykonávajú na základe žiadosti držiteľa povolenia, ako aj z podnetu orgánu vyd ávajúceho povolenie, ktorým je Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Vymedzujú sa podmienky pre stratu platnosti vydaného povolenia. Upravuje sa možnosť zrušenia povolenia úradom z taxatívne uvedených d ôvodov.
K § 11
V prvej časti zákona sú upravené práva a povinností držiteľov povolenia na podnikanie v energetike, ktoré sú spoločné pre všetkých držiteľov povolení. Určuje sa, aby jednotlivé oprávnenia dr žiteľov povolenia pri výkone podnikateľskej činnosti boli vykonávané vo verejnom záujme. Navrhovaná nová právna úprava v tomto prípade nadväzuje na rozsah oprávnení, ktorý je upravený v súč asne platnom zákone o energetike.
Vzhľadom na konkrétne potreby aplikačnej praxe sa v prípade bezprostredného ohrozenia života, zdravia alebo majetku osôb, stavu núdze a predchá dzania ich vzniku, poruchy a havárie na zariadeniach sústavy alebo siete umožňuje, aby držiteľ povolenia vykonal stanovené činnosti bez predchádzajúceho súhlasu vlastníka nehnuteľnosti.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa ustanovenie odseku 1 upravuje a vecne spresňuje za účelom zabezpečenia jeho vykonateľnosti a obmedzenia v súčasnosti možného zneužívania. Navrhuje sa skrátenie dneš nej lehoty na oznamovanie okliesňovania stromov a porastov, nakoľko ide o operatívnu činnosť a 3 mesiace sú neprimerane dlhý čas na to, aby prevádzkovateľ sústavy mohol tieto činnosti operatívne zabezpečovať. Z ároveň sa vzhľadom na poznatky aplikačnej praxe rozširujú práva držiteľa povolenia o právo vo verejnom záujme upravovať trávnaté porasty v súvislosti s výkonom jeho činnosti.
Navrhuje sa záväzne upraviť postup, akým má držiteľ povolenia oznamovať výkon svojich činností vlastníkom nehnuteľností. Navrhované ustanovenie zohľadňuje dnešnú prax držiteľov povolení ; absencia presnej úpravy však vnáša neistotu ohľadom splnenia alebo nesplnenia si oznamovacej povinnosti.
Navrhuje sa zapracovať mechanizmus, ktorým bude zaručené, že okliesňovanie stromov a porastov sa bude vykonávať v primeranom rozsahu a za primerané náklady, čím sa zamedzí možnosti zneužívania dnešné ho ustanovenia (z aplikačnej praxe prevádzkovateľov sústav je zrejmé, že niektorí vlastníci vykonajú výrub a okliesnenie sami a potom vyúčtujú prevádzkovateľovi sústavy náklady podstatne vyšš ie, ako keby túto činnosť vykonal prevádzkovateľ sústavy sám).
N ávrh v intenciách doterajšej úpravy jasne definuje jednoduchší postup pri povoľovaní stavieb vedení a zariadení elektroenergetickej prenosovej a distribučnej sústavy na cudzích pozemkoch mimo zastavaného ú zemia obce, samozrejme, len v nevyhnutnej miere a za jednorazovú náhradu. Ide o oprávnenie zodpovedajúce zákonnému vecnému bremenu spojenému s vlastníctvom dotknutej nehnuteľnosti. Pri povoľovaní zriaď ovania vedenia a zariadenia elektroenergetickej sústavy rozhodne stavebný úrad o rozsahu a možnosti prevádzkovania takejto stavby.
Ustanovenie vymedzuje presnejšie prechod oprávnení a povinností držiteľa povolenia v prípade právneho nástupníctva ako aj povinnosť držiteľa povolenia poskytnúť vlastníkovi nehnuteľnosti jednorazovú náhradu, ale len za výmeru, ktorú nemôže užívať v dôsledku uplatnenia zákonného vecného bremena zo strany držiteľa oprávnenia. Novo sa navrhuje upraviť vo vzťahu k zákonným vecným bremenám zodpovedajúce oprávneniam držiteľa povolenia podľa § 11 ods. 1 písm. f) a g), ktoré vzniknú po nadobudnutí účinnosti tohto zákona, zač iatok plynutia lehoty na uplatnenie nároku na jednorazovú zákonu a to dňom zápisu zákonného vecného bremena záznamom do katastra nehnuteľností.
Ústavne konformným spôsobom sa zároveň upravuje nárok vlastníkov pozemkov na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenia užívania pozemkov podľa ustanovení zákona o ochranných pásmach.
Novo sa navrhuje úprava podmienok, za ktorých zaniknú zákonné oprávnenia držiteľa povolenia k cudzím nehnuteľnostiam, a to v situácii, kedy predmetné elektrické vedenie resp. elektroenergetické zariadenie distribučnej sústavy umiestnené na cudzej nehnuteľnosti nie je viac ako päť rokov využívané na distribúciu elektriny, pripojení odberatelia na výzvu úradu nepreukážu opodstatnenosť pripojenia a opodstatnenosť pripojenia nevyplýva ani zo stanoviska prevádzkovateľa distribučnej sústavy. Cieľom navrhovaného ustanovenia je umožniť riešenie situácie, kedy pretrvávajúce obmedzenie vlastníckeho prá va vlastníkov nehnuteľností je vzhľadom na dlhodobé nevyužívanie zariadení distribučnej sústavy zjavne neopodstatnené.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje ustanoviť záväznosť registrovaných technických pravidiel pre plyn. Pravidlá pre plyn v praxi rozpracúvajú požiadavky zákonov, vykonávajúcich prá vnych predpisov, právnych aktov Európskej únie a technických noriem s dôrazom na väčší stupeň podrobnosti s cieľom zabezpečiť odborný návod na zistenie optimálnej úrovne bezpečnosti a spoľ ahlivosti prevádzky a používania príslušných technických zariadení (obdobné predpisy predstavujú v Èeskej republike tzv. technické pravidlá Gas, resp. v Spolkovej republike Nemecko tzv. Regelwerke).
Technické zariadenia používané na výkon povolenej činnosti, okrem tých zariadení, na ktoré sa vzťahujú osobitné predpisy z oblasti štátnej banskej správy, musia byť v súlade s technickými pravidlami pre plyn, ktoré sú registrované pri príslušnej komore zriadenej zákonom, pričom touto komorou sa rozumie Slovenská obchodná a priemyselná komora.
Novo sa navrhuje upraviť povinnosť držiteľa povolenia oznamovať úradu začiatok, zmenu a ukončenie vykonávania povolenej činnosti. V praxi dnes úrad nemá možnosť zistiť rozsah skutoč ne vykonávaných povolených činností.
Vzhľadom na povinnosti prevádzkovateľa prenosovej sústavy a prevádzkovateľa prepravnej siete súvisiace s prípravou národných, regionálnych a európskych plánov rozvoja sústavy resp. siete sa stanovuje povinnos ť držiteľov povolenia poskytnúť uvedeným prevádzkovateľom na tieto účely potrebné informácie.
K § 12
Z dôvodu zabezpečenia regulácie výstavby nových energetických zariadení, ako aj zosúladenia s určenými kritériami realizácie schvá lenej energetickej politiky sa v súlade s doterajšou úpravou naďalej vymedzuje inštitút osvedčenia o súlade investičného zámeru s energetickou politikou. Obligatórne je vymedzený postup pri vydaní osvedč enia a podmienky pre jeho udeľovanie. Vzhľadom na potrebu aplikácie schválenej energetickej politiky sa ako kompetentný orgán na vydanie osvedčenia určuje ministerstvo. Osvedčenie vydávané ministerstvom je dokladom pre realizáciu územného a stavebného konania, týkajúceho sa výstavby nových energetických zariadení. V porovnaní s doterajšou ú pravou sa nahrádza pojem dlhodobá koncepcia energetickej politiky v praxi používaným pojmom energetická politika.
Pod energetickým zariadením sa v kontexte doterajšej úpravy rozumie elektroenergetické zariadenie, plynárenské zariadenie, potrubie na prepravu pohonných látok alebo na prepravu ropy a zariadenie na rozvod skvapalneného plynného uhľovodíka.
Návrh zákona obsahuje taktiež vymedzenie energetických zariadení, pre ktoré nie je potrebné žiadať Ministerstvo hospodárstva SR o osvedčenie o súlade investičné ho zámeru pri výstavbe energetického zariadenia. V porovnaní s doterajšou úpravou sa stanovuje, že výstavba slnečnej elektrárne si nevyž aduje osvedčenie len v prípade jej umiestnenia na strešnej konštrukcii alebo obvodovom plášti budovy, ak jej inštalovaný výkon je do 100 kW vrátane. Na jednej budove je možné umiestniť len jedno také to zariadenie. Zároveň sa výslovne ustanovuje, že zvýšenie inštalovaného výkonu takéhoto energetického zariadenia nad 100 kW je možné iba na základe osvedčenia (obdobne pri zvýšení inštalované ho výkonu energetických zariadeniach na výrobu elektriny z iných obnoviteľných zdrojov nad 1 MW). Tým sa dosiahne lepšia regulácia vý stavby zdrojov, ktoré predstavujú riziko ohrozenia bezpečnosti a spoľahlivosti elektrizačnej sústavy. Návrh zákona zároveň vymedzuje ostatné energetické zariadenia na výrobu elektriny, pre ktoré nie je potrebn é žiadať o osvedčenie o súlade investičného zámeru pri výstavbe energetického zariadenia. V porovnaní s doterajšou úpravou sa opravujú chybné ustanovenia platného zákona, týkajúce sa výnimiek z vydávania osvedčenia o súlade investičného zámeru s energetickou politikou pri výstavbe energetického zariadenia na distribúciu elektriny resp. plynu. Osved čenie sa v zmysle novej úpravy nemá vzťahovať ani na rekonštrukciu alebo modernizáciu existujúcej prepravnej siete a rekonštrukciu alebo modernizáciu zásobníka.
Prevádzkovateľ prenosovej sústavy je zodpovedný za celú elektrizačnú sústavu Slovenskej republiky. Na základe toho musí mať možnosť vyjadriť sa aj k budovaniu cezhraničných vedení a budúcich cezhraničných prepojení. K výstavbe takejto distribučnej sústavy potrebuje preto prevádzkovateľ distribučnej sústavy osvedčenie o súlade investičného zá meru s energetickou politikou.
K všetkým relevantným žiadostiam musí prevádzkovateľ prenosovej sústavy oznámiť svoje stanovisko, nakoľko je zo zákona zodpovedný za bezpečnú a spoľahlivú prevádzku celej elektriza čnej sústavy a povinný zabezpečiť ďalšie činnosti v zmysle § 28 zákona o energetike. Podobne je to aj z hľadiska stanoviska príslušného prevádzkovateľa distribučnej sústavy.
Upravuje sa taktiež povinnosť žiadateľa ako súčasť žiadosti predložiť vyjadrenie prevádzkovateľa potrubia, ku ktorému bude potrubie na prepravu pohonných látok alebo prepravu ropy pripojené , resp. vyjadrenie prevádzkovateľa distribučnej siete, ku ktorej bude pripojené zariadenie na rozvod skvapalneného plynného uhľovodíka, k spôsobu pripojenia a vplyvu na existujúce potrubia, alebo distribučnú sieť.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje sa rozšírenie podkladov investičného zámeru v súlade s požiadavkami čl. 7 ods. 2 písm. j) a k) Smernice 2009/72/ES a čl. 4 ods. 2 Smernice 2009/73/ES. Podrobnosti o preukazovaní uvedených náležitostí budú rozpracované v kritériách pre vydanie osvedčenia, ktoré vydáva ministerstvo.
Ustanovenie upravuje ako súčasť žiadosti o vydanie osvedčenia pri energetickom zariadení na výrobu elektriny s inštalovaným výkonom nad 30 MW tiež povinnosť preukázať odbornú spôsobilosť žiadateľa, skúsenosť s prevádzkou obdobného zariadenia a odborné zabezpečenie prevádzky takého zariadenia.
Upravuje sa spôsob preukázania skúsenosti s prevádzkou zariadenia na výrobu elektriny s celkovým inštalovaným výkonom nad 30 MW vo forme čestného vyhlásenia, v súlade s § 39 zákona č.71/1967 Zb. o správnom konaní. Tento dôkaz musí obsahovať skutkové tvrdenia, ktoré správny orgán v konaní preveruje z hľadiska úplnosti a pravdivosti, v súlade s komplexným zabezpečovaním podkladov pre vydanie rozhodnutia. V záujme zmenšenia administratívnej záťa že sa vypúšťa sa povinnosť predkladať zoznam zamestnancov s údajmi o ich odbornosti a dobe trvania pracovného pomeru.
Ïalšia podmienka na vydanie osvedčenia je v súlade s doterajšou úpravou stanovená v súvislosti a budovaním nových zariadení na distribúciu elektriny resp. plynu (táto úprava sa nevzťahuje na rozší renie, modernizáciu alebo rekonštrukciu existujúcej distribučnej sústavy resp. siete). Účelom je efektívne využitie existujúcich sietí, alebo v pláne rozvoja sústavy a siete schválených distribučných s ústav a sietí.
Podľa článku 4 ods. 4 Smernice 2009/73/ES môžu členské štáty Európskej únie odmietnuť vý stavbu a prevádzku ďalších distribučných systémov, okrem iného, aj z dôvodu zabezpečenia efektívnej prevádzky vo všeobecnosti a za predpokladu, že nie je využitá existujúca alebo navrhovaná kapacita (prostredníctvom posilnenia siete v primeranom časovom období). Viaceré kapacity pre toho istého odberateľa spôsobujú z hľadiska celospoločenského vyššie náklady. Tým sa zabráni fragmentá cii distribučnej plynovodnej sústavy, ktoré by viedlo k zvýšeniu cien plynu v dôsledku rastu jednotkových nákladov na distribúciu plynu.
Distribučné tarifné systémy, sú takmer vždy založené (vrátane Slovenskej republiky) na princípe tzv. poštovej známky. Tento princíp spočíva v tom, že všetci odberatelia platia rovnak é distribučné poplatky bez ohľadu na to, do akej vzdialenosti im bol ich plyn distribučnou spoločnosťou distribuovaný a teda tiež bez ohľadu na rôznu výšku nákladov na distribúciu ich plynu.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa v nadväznosti na poznatky aplikačnej praxe predlžuje lehota na získanie územného rozhodnutia na výstavbu plánovanej distribučnej sústavy alebo siete z jedného na dva roky.
Ustanovenie upravuje povinnosť ministerstva stanoviť kritériá pre vydanie osvedčenia v súlade s energetickou politikou a záväznosť uvedených kritérií pre vydávanie osvedčenia.
Vzhľadom na skúsenosti z aplikačnej praxe, potreby monitoringu a prognóz rozvoja výrobných kapacít je potrebné, aby ministerstvo malo informácie o aktuálnom stave prípravy nových investícii, ako aj o tom, či dr žiteľ osvedčenia má skutočný záujem ho využiť.
K § 13
Vybudovanie priameho vedenia umožňuje všetkým výrobcom elektriny zásobovanie vlastných areálov, prepojených podnikov i oprávnených odberateľov. Stanovu je sa, aby kompetentným orgánom na udelenie súhlasu s výstavbou priameho vedenia bol úrad, ktorý pri udeľovaní súhlasu zohľadňuje potreby realizácie jednotlivých kritérií schvá lenej energetickej politiky. Ustanovuje sa podmienka budovať priame vedenie len po odmietnutí prístupu do sústavy, súčasne sa taxatívne vymedzujú tiež ostatné podmienky na súhlas s výstavbou priameho vedenia.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje stanoviť povinnosť úradu uverejňovať na svojom webovom sídle zoznam priamych vedení; množstvo elektriny prepravené priamym vedením zverejňuje na svojom webovom sídle prevádzkovateľ takéhoto vedenia.
K § 14
V prípade, že výrobcovi alebo oprávnenému odberateľovi bude odmietnutý prístup do prepravnej alebo distribučnej siete, má právo požiadať o súhlas s vý stavbou priameho plynovodu na prepravu plynu, určeného pre vlastnú spotrebu. Súhlas na výstavbu priameho plynovodu sa viaže na splnenie taxatívne vymedzených zákonných predpokladov. V súlade s doterajšou ú pravou sa určuje postup pre vydanie súhlasu Úradom pre reguláciu sieťových odvetví.
K § 15
Ustanovenie vo všeobecnosti vymedzuje predmet trhu s elektrinou a s plynom a účastníkov trhu s elektrinou a plynom. Otvorením trhu s plynom a elektrinou sa realizuje zabezpeč enie úplnej liberalizácie trhu s energiou. Definovanie predmetu trhu a účastníkov trhu s elektrinou a s plynom vychádza zo stanovených kritérií liberalizačných smerníc EÚ.
Regulovaný prístup na trh v súlade s kritériami implementovaných smerníc EÚ je vyjadrením konkrétnych možností otvorenia trhu a kompetencií regulačného orgánu podľa osobitného predpisu, ktorým je z ákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov. Dohodnutý prístup na trh vychádza s vopred zverejnených zmluvných podmienok prístupu a obchodných podmienok využ ívania sústavy alebo siete.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje stanoviť regulovaný prístup len do prepravnej siete a do distribučnej sieti. Regulovaný prístup do zásobníkov nie je vzhľadom na súčasné pod mienky na trhu uskladňovania plynu opodstatnený.
Navrhuje sa preto stanoviť dohodnutý prístup aj v prípade zásobníkov. Zároveň sa ustanovujú podmienky pre vypracovanie obchodných podmienok, ktoré sa týkajú prístupu a využívania ťažobnej siete, z ásobníka a akumulácie plynu v sieti, najmä možnosť užívateľov siete vyjadriť sa k návrhu obchodných podmienok ako aj k návrhom ich zmeny (čl. 33 ods. 3 Smernice 2009/73/ES).
V zmysle požiadaviek čl. 33 odsek 1 Smernice 2009/73/ES sa režim prístupu do zásobníka navr huje určovať podľa kritérií, ktoré sú upravené v zákone o regulácii sieťových odvetví. Uplatňovanie týchto kritérií v zmysle zákona o regulácií sieťových odvetví sleduje úrad a v súlade s týmito kritériami môže zmeniť na základe stanoviska ministerstva a v súlade s regulačnou politikou dohodnutý prístup na regulovaný a naopak.
Návrh zákona v súlade s doterajšou koncepciou zodpovednosti za odchýlku umožňuje účastníkovi trhu buď znášať zodpovednosť za odchýlku alebo ju prenies ť na iného účastníka trhu, ktorý je subjektom zúčtovania.
V súvislosti s odchýlkou účastníka trhu s elektrinou sa opravuje chybné ustanovenie platného zákona. Podľa súčasného znenia mal byť každý účastník trhu subjektom zúč tovania a súčasne mohol bez obmedzenia svoju zodpovednosť za odchýlku preniesť na iný subjekt. Navrhované znenie zároveň vo všeobecnosti neumožňuje reťazenie zodpovednosti za odchýlku, iba prenesenie na subjekt z účtovania. Účelom druhej vety odseku 7 je umožniť výnimku zo zákazu reťazenia zodpovednosti za odchýlku v prípade prevádzkovateľov miestnej distribučnej sústavy, ktorí dodávajú koncovým odberate ľom elektrinu za nákupnú cenu bez akéhokoľvek ďalšieho zvýšenia (pričom pod nákupnou cenou sa rozumie cena zahàňajúca aj regulované zložky ceny za dodávku elektriny). V praxi by koncový odberateľ elektriny mal mať právo preniesť svoju zodpovednosť za odchýlku na takéhoto prevádzkovateľa miestnej distribučnej sústavy, ktorý mu zároveň dodáva elektrinu, aj keď tento nie je subjektom zúč tovania (t.j. takýto PMDS má ďalej prenesenú zodpovednosť za odchýlku na iného účastníka trhu, v praxi dodávateľa elektriny, ktorý však musí byť subjektom zúčtovania).
Ustanovenie zároveň upravuje postup pri organizovaní krátkodobého trhu s energiou. Subjekty zúčtovania sú povinné odovzdávať zúčtovateľovi odchýlok údaje potrebné na zúč tovanie odchýlok a vyhodnotenie organizovaného krátkodobého trhu s elektrinou. Prevádzkovateľ prenosovej sústavy a prevádzkovateľ distribučnej sústavy sú povinní poskytnúť zúčtovateľovi odchýlok údaje potrebné na ich zúčtovanie a vysporiadanie organizovaného krátkodobého trhu s elektrinou. V porovnaní s doterajšou úpravou sa stanovuje povinnosť poskytovať údaje v kvalite stanovenej pravidlami trhu s elektrinou.
Navrhuje sa upraviť v tomto ustanovení povinnosť subjektov zúčtovania včas uhrádzať záväzky voči organizátorovi krátkodobého trhu s elektrinou (ide o presunutie danej úpravy z iných ustanovení doteraz platného zákona).
Podrobnosti o organizovaní krátkodobého trhu s elektrinou stanovujú pravidlá trhu.
V súlade s cieľom liberalizačných smerníc EÚ sa právo výberu dodávateľa vzťahuje na oprávnených odberateľov, ktorými sú od 1. júla 2007 vš etci odberatelia elektriny resp. plynu.
V záujme zabezpečenia účinnej možnosti odberateľov elektriny a plynu využiť výhody liberalizovaného trhu s elektrinou a plynom sa navrhuje osobitná úprava dĺžky (skrá tenie na jeden mesiac) výpovednej lehoty pri zmluvách o dodávke resp. združenej dodávke elektriny resp. plynu uzavretých na neurčitú dobu.
K § 16
V súlade s doterajšou koncepciou sa upravuje povinnosť oddelene viesť evidenciu pre potreby účtovníctva. Cieľom takejto úpravy je vytvoriť predpoklady pre zabezpečenie objektívnych podkladov pre kalkulácie cien, taríf a tarifných podmienok činností v tých prípadoch, keď pr ávnická osoba vykonáva viac činností a pri vzájomných vzťahoch sú vytvorené predpoklady na to, aby sa uplatnil personálny alebo vlastnícky vplyv na riadenie, výsledkom ktorého je porušenie princípu nezá vislého vzťahu pri obchodných podmienkach. Uvedené predstavuje negatívny vplyv na hospodársku súťaž, odklon od nediskriminačných pravidiel a vytvorenie priestoru pre možný vznik krížových dotácií. Pr áve zavedenie povinnosti viesť osobitnú evidenciu nákladov, výnosov, zisku a straty a aktív má eliminovať tieto riziká.
Povinnosť oddelene viesť evidenciu sa v elektroenergetike primárne týka činností výroba, prenos a distribú cia elektriny a v plynárenstve činností výroba, preprava, distribúcia a uskladnenie plynu. Rovnako je stanovená povinnosť takúto evidenciu viesť aj za činnosti, ktoré sa netýkajú horeuvedených činností. V súvislosti s touto povinnosťou sa ukladá aj povinnosť zverejniť ročnú účtovnú uzávierku, vrátane prehľadu všetkých zmlúv, ktoré uzavrela právnická osoba s inou osobou, ktorá je s ň ou prepojená a to personálne alebo majetkovo. Týmto sa stransparentňujú vzťahy a umožní sa verejná kontrola dodržiavania princípu nezávislého vzťahu.
Upravuje sa taktiež povinnosť dodávateľa elektriny a dodávateľa plynu oddelene viesť evidenciu na účely účtovníctva osobitne pri dodávkach elektriny a plynu pre odberateľov v domácnosti a pre odberateľov mimo domácnosti a taktiež pri iných činnostiach vykonávaných v rámci podnikania.
Návrh zákona taktiež upravuje povinnosti súvisiace s vedením evidencie, vrátane povinnosti vyhotovovať a predkladať úradu v stanovenej lehote samostatný výkaz ziskov a strát a samostatný prehľad aktív a pasív a povinnosti prekladať úradu na schválenie pravidlá pre rozvrhovanie aktív a pasív. V porovnaní s platným zákonom sa odstraňuje zbytočná povinnosť predkladať každý rok úradu tie isté ná vrhy pravidiel na rozvrhovanie aktív a pasív. Nové rozvrhnutie aktív a pasív sa navrhuje uskutočniť iba pri zmenách alebo v prípade, keď Úrad pre reguláciu sieťových odvetví rozhodnutím existujúce pravidl á pre rozvrhnutie aktív a pasív zruší.
Týmto ustanovením nie sú dotknuté povinnosti právnických alebo fyzických osôb vyplývajúce zo zákona o účtovníctve.
K § 17
Ustanovenie upravuje podmienky ochrany odberateľov elektriny, odberateľov plynu a univerzálnu službu, pričom práva domácnosti s ú v upravené v súlade s požiadavkami transponovaných smerníc EÚ.
Vymedzenie práv domácností vychádza z koncepcie univerzálnej služby, v rámci ktorej majú domácnosti právo na dodávku elektriny resp. plynu v kvalite stanovenej Úradom pre reguláciu sieťových odvetví a za jednoducho a zrozumiteľne porovnateľné, transparentné a nediskriminačné ceny.
V záujme realizácie tohto práva má odberateľ v domácnosti právo s dodávateľom uzavrieť zmluvu o združenej dodávke elektriny resp. plynu, ktorá je v súlade so základným vymedzením rozsahu univerzá lnej služby. Zmluva o združenej dodávke musí obsahovať taxatívne vymedzené náležitosti, ktoré zodpovedajú požiadavkám bodu 1 Prílohy I Smernice 2009/72/ES a Smernice 2009/73/ES.
V porovnaní s platným zákonom sa v záujme dôslednejšej transpozície navrhuje presnejšia formulácia obsahových náležitostí takejto zmluvy. Dopĺň a sa povinnosť poskytovať odberateľovi v domácnosti informácie nákladoch na ukončenie zmluvy. Taktiež sa stanovuje povinnosť upraviť v zmluve povinnosť dodávateľa poskytnúť odberateľovi kompenzá ciu za chybné alebo oneskorené vyúčtovanie platby za dodávku elektriny alebo plynu; príslušné dojednanie musí zohľadňovať prípadnú úpravu takejto povinnosti dodávateľa v štandardoch kvality stanoven ých Úradom pre reguláciu sieťových odvetví. Zmluva musí taktiež obsahovať informácie o právach odberateľa v domácnosti a to aspoň vo forme odkazu na informácie zverejnené na webovom sídle dodávate ľa.
Navrhuje sa ďalej povinnosť dodávateľa informovať o obsahu zmluvy v primeranom časovom predstihu pred jej uzavretím. V súlade so zaužívanou úpravou v spotrebite ľskej legislatíve sa primeraný časový predstih definuje ako čas, ktorý odberateľ potrebuje na posúdenie informácií o obsahu zmluvy.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa upravuje právo odberateľa elektriny a plynu v domácnosti odstúpiť od zmluvy počas tzv. lehoty na rozmyslenie v dĺžke siedmich pracovných dní odo dňa uzavretia zmluvy. Úč elom takejto úpravy je ochrániť najmä znevýhodnených odberateľov pred agresívnymi obchodnými praktikami, ktorých nárast nie je možné vylúčiť v súvislosti s pokračujúcou liberalizá ciou na trhu dodávok elektriny a plynu domácnostiam. Na zachovanie lehoty je potrebné, aby oznámenie o odstúpení bolo doručené dodávateľovi najneskôr v posledný deň lehoty na rozmyslenie. V opačnom prí pade by nebolo možné jednoznačným spôsobom ustáliť začiatok plynutia trojtýždňovej lehoty, v ktorej musí prevádzkovateľ sústavy resp. siete umožniť zmenu dodávateľa.
Navrhuje sa, aby dodávateľ bol povinný informovať odberateľa elektriny a plynu v domácnosti o práve odstúpiť od zmluvy počas lehoty na rozmyslenia najneskôr pri uzavret í zmluvy.
Upravuje sa ďalej právo odberateľa elektriny a plynu v domácnosti vypovedať zmluvu v prípade zmeny ceny za dodávku elektriny a plynu alebo iných zmluvných podmienok (ide o transpozícia prílohy I bod 1. písm. b) Smernice 2009/72/ES a 2009/73/ES, ktorá vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby odberatelia mohli slobodne odstú piť od zmlúv, ak nesúhlasia s novými podmienkami, ktoré im oznámil ich poskytovať príslušných služieb). O tomto práve je dodávateľ povinný odberateľov elektriny a plynu v domácnosti informovať. V súvislosti s poskytovaním informácií o zmene ceny za dodávku elektriny a plynu alebo iných zmluvných podmienok sa v súlade s po žiadavkami Smernice 2009/72/ES a 2009/73/ES vyžaduje, aby ich dodávateľ poskytoval transparentným a zrozumiteľným spôsobom. V prípade, že dodávateľ neposkytne informácie o zmene ceny alebo iných zmluvný ch podmienok najneskôr 30 dní pred plánovanou zmenou, predlžuje sa lehota na vypovedania zmluvy až na tri mesiace od účinnosti zmeny ceny resp. iných zmluvných podmienok. Možnosťou ukončiť zmluvný vzťah s doterajším dodávateľom samozrejme nie je dotknutá zodpovednosť odberateľa za zabezpečenie ukončenia procesu zmeny dodávateľa vo vzťahu k ostatným účastníkom trhu ku dňu skončenia zmluvného vzť ahu s doterajším odberateľom.
V súvislosti s právom odberateľa elektriny a plynu v domácnosti na výber spôsobu a formy platby sa v súlade s požiadavkami smerníc spresňuje, že musí ísť o nediskriminačné spôsoby a formy platby.
Spresňuje sa znenie doterajšieho ustanovenia, v zmysle ktorého sa ustanovenia o obsahu zmluvy, povinnosti poskytovať vymedzené informácie a výbere formy a spôsobu platieb uplat ňujú aj v prípade, že dodávateľ uzatvára zmluvu s odberateľom prostredníctvom tretej osoby. V takom prípade je dodávateľ povinný zabezpečiť, aby príslušné informácie poskytla odberateľovi tak áto tretia osoba.
Navrhuje sa aby náležitosťou zmluvy bol aj spôsob oznámenia term ínu na výmenu určeného meradla a informáciu o dôvodoch výmeny určeného meradla, ako aj náhradný spôsob určenia množstva dodanej elektriny alebo dodaného plynu v prípade poruchy určené ho meradla alebo mimo určeného termínu odpočtu.
Obdobne ako v platnom zákone sa stanovuje povinnosť prevádzkovateľa distribučnej sústavy a prevádzkovateľ distribučnej siete zabezpečiť pripojenie odberate ľov elektriny a odberateľov plynu v domácnosti do sústavy a siete za podmienok stanovených Úradom pre reguláciu sieťových odvetví.
Nad rámec doterajšej úpravy sa v súvislosti so zmenou dodávateľ stanovuje povinnosť pôvodného dodávateľa doručiť pri zmene dodávateľa konečné vyúčtovanie odberateľovi elektrinu alebo plynu do štyroch týždňov odo dňa zmeny na základe fyzického odpočtu stavu na určenom meradle.
V súlade s doterajšou koncepciou sa stanovuje povinnosť dodávateľa poskytovať odberateľovi elektriny resp. plynu v domácnosti informácie o regulovaných a neregulovaný ch zložkách ceny. Navrhuje sa umožniť, aby tieto informácie dodávateľ zasielal odberateľovi v osobitnom materiáli zasielanom spolu s faktúrou. V porovnaní s doterajš ou úpravou sa upravuje rozsah uvádzaných zložiek ceny.
V záujme transparentnosti a zlepšenia dostupnosti informácií o cenách dodá vky elektriny a plynu sa zavádza povinnosť dodávateľa poskytujúceho univerzálnu službu zverejniť cenník elektriny alebo plynu dodávaných v rámci poskytovania univerzálnej služby a povinnosť úradu zverej ňovať zoznam všetkých dodávateľov poskytujúcich univerzálnu službu spolu s odkazom na ich webové sídla.
V súvislosti s úpravou postupu pri vybavovaní reklamácií sa odkazuje na zákon o ochrane spotrebiteľa. V súvislosti s transpozíciou prílohy I bod 1. písm. f) Smernice 2009/72/ES a 2009/73/ES a transpozície čl. 3 ods. 13 Smernice 2009/72/ES resp. čl. 3 ods. 9 Smernice 2009/73/ES sa navrhuje úprava mimosú dneho riešenia sporov obdobná úprave podľa zákona o elektronických komunikáciách, v zmysle ktorej spory mimosúdne rieši Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky. Ide o mimosúdne riešenie sporov bez prá vomoci úradu prijímať záväzné rozhodnutia (úrad je len mediátor sporu odborne spôsobilý vecne posúdiť prípad), vyhovuje však požiadavkám tretieho energetického balíčka.
V prípade sporov týkajúcich sa porušenia povinnosti prevádzkovateľov sústav resp. sietí má odberateľ elektriny a plynu v domácnosti navyše právo iniciovať konanie pre Úradom pre reguláciu sieťový ch odvetví o uloženie povinnosti prevádzkovateľovi sústavy alebo sieti.
K § 18
Koncepcia dodávky poslednej inštancie sa v porovnaní s doterajšou úpravou vecne spresňuje a odstraňujú sa niektoré potenciálne problémy podmienok prechodu na dod ávku poslednej inštancie. Súčasné znenie bolo nedostatočné, nejednoznačné a ťažko vykonateľné. Návrh nového zákona tento inštitút upravuje tak, aby boli systémovo pokryté všetky relevantné situácie. Inštitút dodávateľa poslednej inštancie bude podrobnejšie upravený v sekundárnej legislatíve.
Ustanovuje sa dodávateľ poslednej inštancie, určený rozhodnutím úradu, ktorého povinnosťou je zabezpečiť dodávku elektriny alebo plynu v zákonom stanovených situáciách. Týmito situáciami sú v zmysle návrhu nového zákona tie situácie, v ktorých dodávateľ elektriny alebo plynu nezabezpečí pred odberateľa prístup do sústavy alebo siete, nemá platnú a účinnú zmluvu o zúčtovaní odchý lky alebo zmluvu o prevzatí zodpovednosti za odchýlku, dôjde k zastaveniu procesu zmeny dodávateľa elektriny alebo dodávateľa plynu alebo dodávateľ stratí v priebehu výkonu činnosti povolenie alebo oprá vnenie uskutočňovať dodávku elektriny alebo plynu odberateľom, títo jeho odberatelia nemajú ku dňu, kedy ich dodávateľ stratil spôsobilosť dodávať elektrinu alebo plyn, zabezpečenú dodávku iným spô sobom.
Dodávateľ poslednej inštancie je v týchto situáciách povinný dodávať elektrinu alebo plyn odberateľom najviac po dobu troch mesiacov odo dňa, od ktorého predchádzajúci dodávateľ nie je schopný elektrinu alebo plyn dodávať.
Dodávateľ poslednej inštancie je stanovený úradom. Dodávateľ poslednej inštancie oznamuje úradu, že začal vykonávať dodávku poslednej inštancie t.j., že nastali situácie stanovené zákonom. V zmysle navrhovaných prechodných ustanovení sa dodávateľ poslednej inštancie určený podľa doterajších predpisov považuje za dodávateľa poslednej inštancie pod ľa nového zákona o energetike.
Kritériá výberu dodávateľa poslednej inštancie a rozhodnutie o výbere dodávateľa poslednej inštancie pre dané územie Úrad pre reguláciu sieťových odvetví oznámi vo vestní ku a svojej internetovej stránke.
Navrhuje sa ustanoviť oznamovaciu povinnosť pre prevádzkovateľa sústavy alebo siete, ktorý bude povinný oznamovať odberateľom a dodávateľovi poslednej inštancie, ž e dodávateľ stratil spôsobilosť dodávať elektrinu alebo plyn. Prevádzkovateľovi sústavy alebo siete oznamuje za týmto účelom príslušné informácie zúčtovateľ odchýlok, úrad a pôvodný dod ávateľ elektriny alebo plynu.
K§19
Keďže trh s elektrinou a plynom má špecifický charakter, je potrebné ho nielen regulovať, ale aj upraviť zásady, ktoré stanovujú pravidlá jeho organizovania. Taktiež je potrebné vymedziť technické podmienky prevádzkovania sústav a sietí, stanoviť podmienky prístupu do sústavy a siete a pripojenia do sústavy a siete, určiť obchodné podmienky pre prístup, pripojenie a prevádzkovanie sú stavy a siete. Prevádzkovateľom sústavy alebo siete sa v súlade s doterajšou úpravou stanovuje povinnosť vypracovať technické podmienky podľa tohto zákona a obligatórne vymedzeného postupu, súčasne tiež určiť obchodné podmienky pre prístup, pripojenie a prevádzkovanie sústavy alebo siete. Rozsah technických podmienok, ako aj rozsah obchodných podmienok je vymedzený všeobecne záväzným právnym predpisom.
Vzhľadom na požiadavky Smernice EP a Rady č. 2005/89/ES o opatreniach na zabezpečenie bezpečnosti dodávok elektriny a investícií do infraštruktúry, resp. riešenie potrieb aplikácie zákona je v technický ch podmienkach prevádzkovateľa sústavy potrebné vymedziť aj postupy na zachovanie prevádzkovej bezpečnosti sústavy.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa v záujme uľahčenia kontroly znenia technických podmienok zo strany úradu stanovuje povinnosť predkladať technické podmienky ú radu. Zároveň sa výslovne ustanovuje požiadavka, v zmysle ktorej musia byť technické podmienky nediskriminačné.
V zmysle zákonnej úpravy sú technické podmienky záväzné pre účastníkov trhu, na druhej strane však absentuje možnosť regulátora dosiahnuť ich zmenu, ak s ú v rozpore s právnymi predpismi (najmä ako sú technické podmienky diskriminačné). Navrhuje sa preto stanoviť povinnosť prevádzkovateľa sústavy alebo siete zmeniť na žiadosť úradu technické podmienky v požadovanom rozsahu. Návrh ďalej bližšie upravuje podmienky a spôsob vykonania oprávnenia úradu vyžadovať zmenu technických podmienok v stanovených prípadoch.
Zároveň sa navrhuje vecne spresniť rozsah obchodných podmienok, ktoré musia byť súčasťou prevádzkového poriadku.
K § 20
V súlade s doterajšou úpravou sa reguluje konanie držiteľov povolení v čase, kedy dôjde k náhlemu nedostatku elektriny na celom území SR, alebo na jeho č asti, resp. nedostatok elektriny hrozí. Definuje sa stav núdze aj postup kompetentného orgánu štátnej správy, ktorým je Ministerstvo. hospodárstva SR. Vzhľadom k tomu, že dodávka elektriny má strategický vý znam, je potrebné stanoviť postup ministerstva, ako aj oprávnenia na mimoriadne opatrenia a súvisiace povinnosti dotknutých subjektov. Z dôvodu požiadaviek Nariadenia č. 994/2010 sa zužuje doterajšia úprava stavu nú dze len na elektroenergetiku, pričom obdobná úprava pre plynárenstvo je obsiahnutá v Nariadení č. 994/2010 a v rozsahu potrebnom na jeho vykonanie v § 16 až 18 návrhu zákona.
Vzhľadom k nevyhnutnosti bezprostredne reagovať na náhly nedostatok alebo hroziaci nedostatok elektriny (stav núdze) ustanovenie upravuje podrobnejšie okolnosti vyhlásenia stavu núdze, pričom povinnosť vyhl ásiť stav núdze v elektroenergetike má prevádzkovateľ prenosovej sústavy.
Na základe doterajších skúseností s prerušením dodávok resp. z ohrozenia plynulého zásobovania v členských štátov Európskej únie je z dôvodov pružnosti a operatívnosti rozhodovania delegovan é vyhlasovanie stavov núdze na prevádzkovateľa prenosovej sústavy, aby sa predišlo prípadným škodám z oneskorenia. Vzhľadom na nutnosť rý chleho reagovania na aktuálnu situáciu pri vyhlasovaní stavu núdze, stav núdze vyhlasuje a odvoláva v elektroenergetike prevádzkovateľ prenosovej sústavy.
Rozsah náhleho nedostatku alebo hroziaceho nedostatku elektriny posudzuje v súlade s výkonom svojich oprávnení a povinností prevádzkovateľ prenosovej sústavy, ktorý musí operatívne vykonávať neodkladné a nevyhnutné opatrenia v sústave.
V elektroenergetike sa vyžaduje stanovenie a dodržiavanie kritérií riadenia nerovnováhy a spolupráca s prepojenými prenosovými sústavami pri obmedzení dodávok na základe transpozície Smernice EP a Rady č. 2005/89/ES o opatreniach na zabezpečenie bezpečnosti dodávok elektriny a investíci í do infraštruktúry.
Z dôvodu nutnosti zabezpečiť dodržiavanie obmedzujúcich opatrení počas stavu núdze, sa ustanovuje povinnosť účastníka trhu nahradiť škodu, ktoré vznikne prevádzkovateľovi prenosovej sústavy v dô sledku nedodržania obmedzujúcich opatrení počas stavu núdze, opatrení zameraných na predchádzanie stavu núdze a opatrení zameraných na odstránenie stavu núdze.
Účastníci trhu sú povinní podrobiť sa obmedzujúcim opatreniam prevádzkovateľa sústavy zameraným na predchádzanie stavu núdze a pri stave núdze. Zákon o energetike v § 15 ods. 4 stanov í poradie pre uplatňovanie obmedzujúcich opatrení pre jednotlivé kategórie odberateľov.
V súlade s doterajšou úpravou sa z kategórie ostatných odberateľov mimo domácností a zariadení verejnoprospešných služieb vyčleňuje kategória výrobcov elektriny, na ktorú sa vzť ahuje obmedzenie a prerušenie dodávok energie až po uplatnení obmedzujúcich opatrení pre uvedených ostatných priemyselných odberateľov.
Pri vyhlásení obmedzujúcich opatrení pri stave núdze prestávajú platiť štandardné podmienky riadenia sústavy a vyrovnávania výkonovej bilancie. V neštandardnom režime prevádzky elektrizačnej sú stavy zúčtovateľ odchýlok nedisponuje technickými podkladmi pre vyhodnotenie odchýlok a regulačnej elektriny. Navrhuje sa preto, aby sa vyhodnotenie a vysporiadanie regulačnej elektriny a zúčtovania odchýlok poč as obmedzujúcich opatrení riešilo v Pravidlách pre fungovanie trhu s elektrinou.
K § 21
Keďže opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu sú upravené v Nariadení č. 994/2010, v zákone o energetike sa vzhľadom na priamu uplatniteľnosť nariadení EÚ navrhujú upraviť len ustanovenia potrebné na vykonanie Nariadenia č. 994/2010 v súlade s jeho čl. 3 ods. 2.
V súlade s doterajšou úpravou je za vyhlasovanie krízovej situácie v plynárenstve a jej konkrétnej úrovne v zmysle Nariadenia č. 994/2010 (včasné varovanie, pohotovosť a stav núdze) zodpovedný prevá dzkovateľ distribučnej siete, ktorý na základe rozhodnutia ministerstva plní úlohy dispečingu na vymedzenom území. Vzhľadom na skutočnosť, že ide o delegovanie úloh ministerstva ako zodpovedného orgánu v zmysle Nariadenia č. 994/2010, je potrebné dôsledne upraviť oznamovacie povinnosti povereného prevádzkovateľa distribučnej siete voči ministerstvu (ktoré následne plní oznamovacie povinnosti zodpovedného orgánu vo či Komisii). Je taktiež potrebné stanoviť, že poverený prevádzkovateľ distribučnej siete je povinný plniť svoje povinnosti v súlade s pokynmi ministerstva (vrátane bezodkladného odvolania krízovej situá cie).
V prípade vyhlásenia krízovej situácie sú účastníci trhu povinní podieľať sa na odstránení jej príčin a dôsledkov. Ak poverený prevádzkovateľ distribučnej siete vyhlási obmedzujú ce opatrenia na predchádzanie krízovej situácie resp. počas krízovej situácie alebo určí opatrenia zamerané na odstránenie krízovej situácie, účastníci trhu sú povinní sa nim podriadiť. V prípade, že obmedzujúce opatrenia spočívajú v obmedzení alebo prerušení dodávok plynu, návrh zákona upravuje poradie, v akom k nemu má dochádzať.
Poverený prevádzkovateľ distribučnej siete vyhlasuje a odvoláva aj obmedzujúce opatrenia a určuje opatrenia zamerané na odstránenie krízovej situácie. Vzhľadom na úlohy ministerstva ako zodpovedného orgánu v zmysle nariadenia č. 994/2010 sa stanovuje povinnosť povereného prevádzkovateľa distribučnej siete informovať ministerstvo a riadiť sa jeho pokynmi (vrátane povinnosti odvolať alebo zrušiť obmedzujúce op atrenia resp. opatrenia zamerané na odstránenie krízovej situácie).
Obdobne ako podľa doterajšej úpravy môže ministerstvo rozhodnúť o obmedzujúcich opatreniach aj priamo (pri výkone právomoci podľa § 3 ods. 2 písm. d) návrhu zákona).
Prevádzkovateľ distribučnej siete, ktorý na základe rozhodnutia ministerstva plní úlohy dispečingu na vymedzenom území, v zásade vyhlasuje resp. určuje len opatrenia, ktorých vyhlásenie resp. urč enie sa predpokladá v núdzovom pláne podľa § 18. V prípade výnimočných situácií však môže za stanovených podmienok rozhodnúť o vyhlásení resp. určení opatrení aj nad rámec núdzov ého plánu podľa § 18.
Obdobne ako podľa doterajšej úpravy s upravujú určité aspekty zodpovednosti za škodu.
K § 22
Navrhuje sa uložiť povinnosť zabezpečovať splnenie jednotných štandardov bezpečnosti dodávok plynu v zmysle Nariadenia č. 994/2010 prevádzkovateľovi distribuč nej siete, ktorý na základe rozhodnutia ministerstva plní úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území, dodávateľovi plynu a chránenému odberateľovi, ktorí si zabezpečujú dodávky plynu z ú zemie Európskej únie alebo z územia tretích krajín.
V súlade s doterajšou úpravou sa navrhuje riešiť spôsob zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu dodávkami plynu zo zásobníkov s disponibilitou dodávok plynu zo zásobníkov pri krízovej situá cii do siete na vymedzenom území alebo prostredníctvom zmluvne zabezpečených dodávok plynu z domácej ťažby. Alternatívne je možné zabezpečiť štandard bezpečnosti dodávok plynu v rozsahu 50% využit ím cezhraničnej kapacity sietí zmluvne zabezpečenými výpomocnými dodávkami plynu s disponibilitou počas krízovej situácie na vymedzenom území. Ide o diverzifikáciu opatrení, ktoré slúžia na predch ádzanie krízovej situácii na vymedzenom území Slovenskej republiky.
Obdobne ako v platnom zákone sa upravuje povinnosť navrhnúť spôsob zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu a povinnosť poskytovať ministerstvu príslušné informácie. Ministerstvo môže naď alej udeliť výnimku zo zákonom stanoveného spôsobu zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu.
V prechodných ustanoveniach sa navrhuje postupovať podľa pôvodných pravidiel o zabezpečení štandardov bezpečnosti dodávok plynu do 31. marca 2012.
K § 23
V nadväznosti na úpravu Nariadenia č. 994/2010 sa stanovuje povinnosť ministerstva ako zodpovedného orgánu vypracovať, prijímať a zverejňovať na svojom webovom sídle a vo vestníku preventívny akčný plán a núdzový plán v rozsahu stanovenom nariadením.
Navrhuje sa stanoviť povinnosť účastníkov trhu dodržiavať povinnosti ustanovené záväznou časťou preventívneho akčného plánu a núdzového plánu, ktoré vydáva ministerstvo. Rozsah závä znej časti preventívneho akčného plánu a núdzového plánu je stanovený Nariadením č. 994/2010.
K § 24
Rovnako ako v platnom zákone sa definuje pojem všeobecný hospodársky záujem v energetike v súlade so Smernicami 2009/72/ES a 2009/73/ES, pričom sa ustanovuje, že konkrétne vymedzenie všeobecného hospodárskeho zá ujmu v energetike schvaľuje na návrh ministerstva vláda Slovenskej republiky.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa spresňuje a rozširuje proces ukladania povinností vo všeobecnom hospodárskom záujme. V zmysle navrhovanej úpravy ministerstvo musí pred predložením ná vrhu na konkrétne vymedzenie všeobecného hospodárskeho záujmu vláde vypracovať analýzu vplyvu navrhovaných opatrení na účastníkov trhu s elektrinou a trhu s plynom, na rozpočet verejnej správy a na podnikateľské prostredie. Ministerstvo navrhne vláde schválenie všeobecného hospodárskeho záujmu len v prípade, že anal ýza opatrení vo všeobecnom hospodárskom záujme preukáže ich opodstatnenie.
Pre uplatňovanie všeobecného hospodárskeho záujmu je nevyhnutné, aby zo strany ministerstva boli ukladané taxatívne vymedzené povinnosti výrobcovi elektriny, prevá dzkovateľovi sústavy a siete, prevádzkovateľovi zásobníka, dodávateľovi elektriny a plynu, osobitne v záujme ochrany domácnosti, ktorá je najzraniteľnejš ím účastníkom trhu.
Ustanovenie sa zároveň vzťahuje aj na oblasť poskytovania podporných služieb. Obdobne ako podľa doterajšej úpravy je vzhľadom na požiadavky aplikačnej praxe a skú senosti prevádzkovateľa prenosovej sústavy možné vo všeobecnom hospodárskom záujem uložiť povinnosť poskytovať podporné služby výrobcom elektriny bez ohľadu na jeho celkový inštalovaný výkon.
K § 25
V súlade s doterajšou úpravou sa umožňuje ministerstvo stanoviť povinnosť v ýberového konania pre nové elektroenergetické zariadenia na získanie investora na výstavbu technológií, ktoré zabezpečia zvýšenie energetickej efektívnosti sústavy, zníženie spotreby elektriny a vybudovanie energetických zariadení za taxatí vne ustanovených podmienok. Osobitným zákonným predpokladom pre vypísanie výberového konania je nedostatok jestvujúcich kapacít a nezabezpečenie bezpečnosti a spoľahlivosti dodávok z dlhodobého hľadiska u s účasných kapacít energetických zariadení. V nadväznosti na vypísanie výberového konania sa ustanovuje postup pri jeho zverejnení.
K §26
Navrhuje sa v zákone vymedziť hlavné typy zmlúv na trhu s elektrinou. V prípadoch niektorých zmlúv takéto základné vymedzenie absentovalo, čo v praxi viedlo k nekonzistentnému používaniu pojmov a nejednotnej praxi pri využívaní jednotlivých zmluvných typov.
K § 27
Ustanovenie upravuje práva a povinnosti výrobcu elektrickej energie. Napriek tomu, že výroba je plne liberalizovaná, je potrebné z dôvodov bezpečnosti zásobovania ako aj s ohľadom na dominantné postavenie jedného v ýrobcu v Slovenskej republike, aby v uvedenom minimálnom rozsahu boli práva a povinnosti výrobcu elektrickej energie ustanovené zákonom.
Návrh nového zákona pri úprava poskytovania podporných služieb vychádza z doterajšej koncepcie. Je preto potrebné, aby bol zachovaný široký diapazón zdrojov ponúkajúcich podporné služby, teda výrobných zdrojov, ktoré budú mať zo zákona povinnosť inštalovať zariadenia na poskytovanie podporných služieb (hranice inštalovaného výkonu zostáva naďalej 50 MW).
Vzhľadom na situáciu na trhu poskytovania podporných služieb sa navrhuje vypustiť v súčasnosti už nadbytočne zákonom ukladanú povinnosť ponúkať a poskyt ovať podporné služby.
Rozširujú sa povinnosti aj pre výrobcu elektriny vo vzťahu k organizátorovi krátkodobého trhu s elektrinou, povinnosť uzatvoriť zmluvu o zúčtovaní odchýlky v prí pade poskytovania podporných služieb, povinnosť poskytovať zúčtovateľovi odchýlok (ZO) technické údaje o dodávke elektriny na účely vyhodnotenia odchýlok a ďalšie informácie pre potreby organizá tora krátkodobého trhu s elektrinou. (OKT). Výrobcovi sa udeľuje oprávnenie zúčastňovať sa na krátkodobom trhu s elektrinou.
Ustanovuje sa povinnosť výrobcu elektriny poskytovať prevádzkovateľovi prenosovej sústavy technické údaje, potrebné na prípravu prevádzky sústavy, za účelom spracovania správy o výsledkoch monitorovania bezpečnosti dodávok elektriny, ako aj na účely fakturácie za poskytovanie systémových služieb a prevá dzkovanie systému, z dôvodov transpozície Smernice EP a Rady č. 2005/89/ES o opatreniach na zabezpečenie bezpečnosti dodávok elektriny a investícií do infraštruktúry. V porovnaní s doterajšou úpravou sa rozširuje účel poskytovania údajov na riadenie prevádzky sústavy a na hodnotenie prevádzky sústavy a špecifikuje sa rozsah niektorých poskytovaných ú dajov odkazom na technické podmienky prevádzkovateľa prenosovej sústavy.
Navrhuje sa úprava ustanovenia v súladu s relevantnou legislatívou týkajúcou sa odvodu do jadrového fondu. Povinnosti týkajúce sa odvodu do jadrového fondu mali podľa doterajšieho znenia zákona o energetike iba prevádzkovatelia sústav.
K § 28
Základnou úlohou prevádzkovateľa prenosovej sústavy je prenos elektriny v rámci regulovanej sústavy, vyrovnávanie salda, koordinácia a spolupráca s prenosovými sústavami susedných krajín, zabezpeč ovanie systémových služieb, zúčtovanie odchýlok a prideľovanie prenosových kapacít. Práva a povinnosti prevádzkovateľa prenosovej sústavy je potrebné taxatívne vymedziť, pričom ich vymedzenie v ná vrhu zákona vychádza z doterajšej úpravy.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje spresnenie práv a povinnosti prevádzkovateľa prenosovej sústavy v súlade s čl. 15 ods. 6 Smernice 2009/72/ES, pričom sa spresňuje povinnosť nakupovať podporné slu žby na základe transparentných, nediskriminačných a trhových postupov. V porovnaní s doterajšou úpravou sa vzhľadom na požiadavky smernice vypúšťa možnosť uzatvárať mimo výberového konania dlhodobé zmluvy o poskytnutí podporných služieb. Možnosť uzatvoriť zmluvu o poskytnutí podporných služieb priamo a to len na nevyhnutnú dobu sa ponecháva výlučne v prípade ohrozenia bezpeč nosti (napr. havarijná situácia); podrobnosti ustanoví prevádzkový poriadok prevádzkovateľa prenosovej sústavy.
Sprísňuje sa úprava neoprávneného odberu elektriny, pričom sa navrhuje umožniť prevádzkovateľovi prenosovej sústavy prerušiť resp. obmedziť prenos elektriny aj v prípade opakovaného neumožnenia prí stupu k meraciemu zariadeniu. Taktiež sa navrhuje stanoviť právo prevádzkovateľa prenosovej sústavy obmedziť alebo prerušiť prenos v prípade žiadosti dodávateľa pod ľa § 33 ods. 1 písm. f) (t.j. v prípade podstatného porušovania zmluvy o združenej dodávke zo strany odberateľa).
Navrhuje sa stanoviť právo prevádzkovateľa prenosovej sústavy zrušiť miesto pripojenia na základe rozhodnutia úradu. Postup podrobnejšie upravia pravidlá trhu s elektrinou.
Navrhuje sa rozšíriť vymedzenie účelu poskytovania údajov prevádzkovateľovi prenosovej sú stavy.
V súvislosti s transpozíciou čl. 12 písm. a) Smernice 2009/72/ES sa spresňuje formulácia povinnosti prevádzkovateľa prenosovej sústavy zabezpečiť dlhodobú schopnosť sústavy uspokojovať primerané požiadavky na prenos elektriny, prevádzku, udržiavanie a rozvoj bezpečných, spoľahlivých a efektívnych prenosových sústav za hospodárnych podmienok, pri dodržaní podmienok ochrany životného prostredia.
Stanovuje sa povinnosť prevádzkovateľa prenosovej sústavy dodržiavať minimálne normy pre údržbu a rozvoj prenosovej sústavy vrátane kapacity prepojenia stanovené technickými podmienkami podľa § 21 návrhu z ákona v súvislosti s transpozíciou čl. 15 ods. 5 Smernice 2009/72/ES.
V zmysle čl. 32 ods. 2 Smernica č. 2009/72/ES sa definuje povinnosť zdôvodnenia odmietnutia prístupu do sústavy.
Navrhuje sa stanoviť povinnosť zabezpečovať nákup podporných služieb na základe transparentných, nediskriminačných a trhových postupov (čl. 15 ods. 6 Smernice 2009/72/ES).
Navrhuje sa rozšírenie povinností prevádzkovateľa prenosovej sústavy v zá ujme transpozície čl. 12 písm. d) a h) Smernice 2009/72/ES.
Stanovuje sa povinnosť prevádzkovateľa prenosovej sústavy vypracovať každoročne 10-ročný plán rozvoja sústavy a predkladať ho ministerstvu a úradu.
Upravujú sa ustanovenia týkajúce sa dodávky poslednej inštancie v záujme ich zosúladenia s upravenou koncepciou tohto inštitútu.
V rámci všeobecného sprísnenia povinnosti presné údaje sa stanovuje povinnosť poskytovať namerané údaje v kvalite stanovenej pravidlami trhu s elektrinou.
Návrh ďalej transponuje čl. 3 ods. 5 Smernice 2009/72/ES v súvislosti s povinnosťou prevádzkovateľa sústavy umožniť zmenu dodávateľa do 3 týždňov. V zmysle poslednej vety článku 3 ods. 7 v spojení s bodom 1 písm. h) Prílohy I Smernice 2009/72/ES nemožno za poskytnutie údajov účtovať žiadne poplatky minimálne odberateľovi elektriny v domácnosti.
Ustanovenie v rámci transpozície čl. 3 ods. 5 Smernice 2009/72/ES definuje právo odberateľa na údaje o spotrebe, ktoré musia byť poskytované nediskriminačným spôsobom, pokiaľ ide o náklady, úsilie alebo č as.
Podľa Prílohy I bodu 1 písm. h) Smernice 2009/72/ES určuje formát údajov a postup pre dodávateľov a spotrebiteľov na získanie prístupu k údajom členský štát. Navrhuje sa formát údajov a postup na ich z ískanie upraviť všeobecne záväzným predpisom, ktorý vydá Úrad pre reguláciu sieťových odvetví.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 16 Smernice sa zavádza povinnosť prevádzkovateľa informovať odberateľov o zverejnení materiálov vypracovaných Komisiou pre spotrebiteľov energie a uverejnený ch ministerstvom.
Navrhuje sa upraviť povinnosť prevádzkovateľa prenosovej sústavy zabezpečiť inštaláciu priebehových meradiel s diaľkovým odpočtom pre nové odberné miesta resp. odberné miesta, na ktorých dochádza k v ýmene meradla, za predpokladu splnenia podmienok, ktoré stanovia pravidlá trhu.
V porovnaní s platnou úpravou sa navrhuje vypustiť povinnosť vypracovať program súladu. Vzhľadom na navrhované vlastnícke oddelenie nie je vypracúvanie programu súladu ďalej odôvodnené.
Stanovuje sa všeobecne povinnosť prevádzkovateľa prenosovej sústavy mať rozhodnutie o certifikácii vydávané ú radom podľa zákona o regulácii v sieťových odvetví. V prípade, že prevádzkovateľ prenosovej sústavy podá návrh na začatie prvého konania o certifikácii v lehote vyžadovanej zákonom o regulá cii v sieťových odvetviach, uvedené ustanovenie sa použije až odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia úradu vydaného v konaní o certifikácii.
K § 29
Návrh ustanovenia upravuje postup prípravy, prijímania a monitorovania desaťročného plá nu rozvoja siete, spolu s právomocami úradu nariadiť zmeny desaťročného plánu rozvoja siete a zabezpečiť realizáciu plánovaných investícií.
K § 30
Návrh vychádza z transpozície článku 9 Smernice 2009/72/ES o vlastníckom oddelení. Navrhuje sa vymedziť povinnosť vlastníka prenosovej sústavy konať ako prevádzkovateľ prenosovej sústavy, vymedziť nezávislosť prevádzkovateľa prenosovej sústavy a rozsah podmienok, ktoré musí spĺňať prevádzkovateľ prenosovej sústavy, ktorý nie je súčasť ou vertikálne integrovaného podniku.
V zmysle prechodných ustanovení majú osoby, ktoré sú súčasťou príslušného vertikálne integrovaného podniku a osoby, ktoré ich priamo alebo nepriamo kontrolujú, povinnosť zabezpečiť súlad s pož iadavkami vlastníckeho oddelenia do 3. marca 2012.
K § 31
Distribučná sústava musí mať bez ohľadu na vlastnícke vzťahy ustanoveného prevádzkovateľa. Základnou úlohou prevádzkovateľa distribučnej sústavy je rozvod elektrickej energie v rámci distribučnej s ústavy, koordinácia resp. spolupráca so susednými sústavami a prevádzkovateľmi prenosovej sústavy.
Povinnosti prevádzkovateľa distribučnej sústavy sú zamerané hlavne na poskytovanie transparentného nediskriminačného prístupu do sústavy a dodržiavanie akostný ch parametrov dodávanej elektriny a služieb. Práva a povinnosti prevádzkovateľa distribučnej sústavy je potrebné v zákone vymedziť taxatívne, pričom toto vymedzenie vychádza z doterajšej úpravy.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa rozširujú oprávnenia prevádzkovateľa distribučnej sústavy obmedziť alebo prerušiť distribúciu elektriny.
Spresňuje sa zároveň vymedzenie povinností prevádzkovateľa distribučnej sústavy vzhľadom na znenie čl. 25 ods. 1 Smernice 2009/72/ES, najmä povinnosť prevá dzkovať sústavu s náležitým ohľadom na životné prostredie a energetickú účinnosť a povinnosť zabezpečiť rozvoj sústavy, pri zohľadnení daných ekonomických podmienok, tak, aby kapacita sú stavy dlhodobo zodpovedala odôvodneným požiadavkám účastníkov trhu na prístup do distribučnej sústavy a distribúciu elektriny. Obdobne ako v prípade prevádzkovateľa prenosovej sústavy sa stanovuje povinnos ť prevádzkovať sústavu hospodárne.
V súvislosti s transpozíciou čl. 32 ods. 2 Smernice 2009/72/ES sa stanovuje povinnosť zdôvodnenia odmietnutia prístupu do sústavy.
Vzhľadom na skúsenosti z aplikačnej praxe, kedy kvalita poskytovaných údajov je často nedostatočná a táto skutočnosť spôsobuje významné zvýšenie ná kladov pre dodávateľov elektriny, sa navrhuje povinnosť povinnosť poskytovať údaje v kvalite stanovenej pravidlami trhu s elektrinou.
Navrhuje sa stanoviť povinnosť predkladať ministerstvu správu o plnení plánu rozvoja distribučnej sústavy za predchádzajúci rok.
Navrhuje sa povinnosť vypracovať plány obmedzujúcich opatrení podľa pokynov prevádzkovateľa prenosovej sústavy.
Vzhľadom na potrebu zjednodušenia komunikácia a umožnenia potrebných nepredvídateľných prevádzkových úkonov sa navrhuje novo upraviť oznamovacia povinnosť pri obmedzení alebo prerušení distribúcie elektriny. Navrhuje sa jednak spresnenie spôsobu oznamovania, a jednak sa navrhuje zaviesť výnimka z ohlasovania prerušenia distribúcie, ak ide o nevyhnutné prevádzkové ú kony s časom trvania 20 minút na nn napäťovej úrovni. Ustanovením sa sleduje možnosť efektívnejšej údržby a prevádzky pre prevádzkovateľa sústavy, pri zakotvení povinnosti konať tak, aby sa predchá dzalo škodám.
V súvislosti s navrhovanými zmenami inštitútu dodávky poslednej inštancie sa navrhuje stanoviť povinnosť prevádzkovateľa distribučnej sústavy oznamovať pr íslušné skutočnosti odberateľom elektriny a dodávateľovi poslednej inštancie.
Spresňuje sa rozsah a účel údajov poskytovaných prevádzkovateľovi prenosovej sústavy.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 5 Smernice 2009/72/ES sa stanovuje povinnosť prevádzkovateľa sústavy umožniť zmenu dodávateľa do 3 týždň ov. V zmysle poslednej vety článku 3 ods. 7 v spojení s bodom 1 písm. h) Prílohy I Smernice 2009/72/ES nemožno za poskytnutie údajov účtovať žiadne poplatky minimálne odberateľovi elektriny v domácnosti.
Ustanovenie v rámci transpozície čl. 3 ods. 5 Smernice 2009/72/ES definuje právo odberateľa na údaje o spotrebe, ktoré musia byť poskytované nediskriminačným spô sobom, pokiaľ ide o náklady, úsilie alebo čas.
Podľa Prílohy I bodu 1 písm. h) 2009/72/ES určuje formát údajov a postup pre dodávateľov a spotrebiteľov na získanie prístupu k údajom členský štát. Navrhuje sa formát údajov a postup na ich zí skanie upraviť všeobecne záväzným predpisom, ktorý vydá Úrad pre reguláciu sieťových odvetví.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 16 Smernice sa zavádza povinnosť prevádzkovateľa informovať odberateľov o zverejnení materiálov vypracovaných Komisiou pre spotrebiteľov energie a uverejnený ch ministerstvom.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3. ods. 7 Smernice č. 2009/72/ES sa zavádza povinnosť viesť evidenciu zraniteľných odberateľov. Návrh nového zákona zároveň vymedzuje osobitné povinnosti prevádzkovate ľa distribučnej sústavy zamerané na poskytnutie potrebnej ochrany zraniteľným odberateľom elektriny.
Navrhuje sa nová povinnosť prevádzkovateľa inštalovať inteligentné meracie systémy (transpozícia prílohy I bod 2 Smernice 2009/72/ES).
Navrhuje sa upraviť povinnosť prevádzkovateľa prenosovej sústavy zabezpečiť inštaláciu priebehových meradiel s diaľkovým odpočtom pre nové odberné miesta a odberné miesta, na ktorých dochádza k výmene meradla, za predpokladu splnenia podmienok, ktoré stanovia pravidlá trhu.
Spresňujú sa povinnosti týkajúce sa vypracovania a zverejňovania výročnej správy o plnení opatrení prijatých v programe súladu v nadväznosti na znenie čl. 26 ods. 2 písm. d) Smernice 2009/72/ES. Zároveň sa stanovuje zodpovednosť prevádzkovateľa distribučnej sústavy za riadne plnenie úloh osoby povinnej zabezpeči ť súlad.
V záujme účinného priebežného monitorovania vzťahov medzi vertikálne integrovaným podnikom a prevádzkovateľom distribučnej sústavy, ktorý je jeho súčasťou, s cieľom zabezpečiť skutočné funkčné oddelenie takéhoto prevádzkovateľa distribučnej sústavy (vrátane dôsledného informačného oddelenia v súlade s § 78 návrhu zákona) a vylúčenie existencie krížových dotácií , je nevyhnutné stanoviť povinnosť prevádzkovateľa distribučnej sústavy predkladať úradu v rámci stanovenej lehoty všetky zmluvy uzatvárané medzi týmito subjektmi. V zmysle navrhovaných prechodný ch ustanovení sa povinnosť predložiť takéto zmluvy úradu vzťahuje aj na zmluvy, ktoré sú platné a účinné ku dňu nadobudnutia účinnosti zákona, a to v lehote 30 dní od nadobudnutia účinnosti z ákona.
Navrhuje sa taktiež spresnenie úpravy oprávnenia úradu odsúhlasovať podmienky prepravy elektriny v režime prepravy distribučnou sústavou v prí padoch tzv. ostrovnej prevádzky.
K § 32
Vychádzajúc s doterajšej úpravy sa stanovujú základné požiadavky na oddelenie distribučnej sústavy v prípadoch, ak je jej prevádzkovateľ súčasť ou vertikálne integrovaného podniku. Minimálne požiadavky sa nevzťahujú vo vymedzených prípadoch na malé distribučné spoločnosti. Ak prevádzkovateľ distribučnej siete je súčasťou vertikálne integrovaného podniku, musí byť nezávislý z hľadiska právnej subjektivity i z hľadiska organizácie a rozhodovania od iných činností, ktoré sa netýkajú distribúcie elektriny. Právne oddelenie však neznamená zmenu vlastníctva majetku, ani nebráni tomu, aby obdobné podmienky zamestnanosti boli uplatňované v celej skupine vertikálne integrovaných podnikov. Je potrebné ale zabezpečiť nediskriminačný charakter rozhodovacieho procesu, prostredníctvom organizačných opatrení, týkajúcich sa zabezpečenia nezávislosti od osôb, ktoré majú rozhodovacie právomoci v iných č innostiach, ako distribúcia elektrickej energie. Stanovujú sa základné kritériá pre zabezpečenie nezávislosti prevádzkovateľa distribučnej siete.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa v nadväznosti na čl. 26 ods. 2 písm. c) druhá veta Smernice 2009/72/ES výslovne stanovuje povinnosť prevádzkovateľa distribučnej sústavy disponovať zdrojmi vrátane ľ udských, technických, materiálnych a finančných, ktoré sú potrebné na účely prevádzkovania, údržby a rozvoja distribučnej sústavy. V tejto súvislosti je dôležitá najmä otázka zabezpeč enia skutočne nezávislých rozhodovacích práv prevádzkovateľa distribučnej sústavy ohľadom rozsahu a spôsobu využitia potrebných zdrojov za účelom zabezpečenia uvedených činností vrátane skuto čne nezávislého prístupu prevádzkovateľa distribučnej sústavy k týmto zdrojom. Priebežnú kontrolu nad dodržiavaním tejto povinnosti bude zabezpečovať Úrad pre reguláciu sieťových odvetví.
Spresňuje sa nejasné ustanovenie týkajúce sa nezávislosti osôb zodpovedných za riadenie distribučnej sústavy. Nestačí zabezpečiť nezávislosť osôb zodpovedných za riadenie distribučnej sú stavy od zodpovednosti za riadenie iných činností nesúvisiacich od iných činností nesúvisiacich s distribúciou elektriny. Osoby zodpovedné za riadenie distribučnej sústavy (t.j. členovia štatutárneho orgá nu a vrcholový manažment prevádzkovateľa distribučnej sústavy) musia mať vytvorené podmienky (vrátane systému odmeňovania, pravidiel ich vymenúvania a odvolávania a pravidiel o konflikte záujmov), ktoré zabezpečia ich nezávislosť od záujmov iných častí integrovaného podniku a vylúčia možnosť ovplyvňovania ich rozhodovania zo strany iných častí integrovaného podniku nad rozsah, ktorý zákon prip úšťa v záujme ochrany práva na majetok integrovaného podniku. V tejto súvislosti sa navrhuje výslovne upraviť zákaz majetkovej účasti a prijímania akýchkoľvek finančných plnení osoby zodpovednej za riadenie distribučnej sústavy od ostatných častí integrovaného podniku. Odmeňovanie týchto osôb môže závisieť len od hospodárskych výsledkov prevádzkovateľa distribučnej sú stavy.
Navrhuje sa podrobná úprava postavenia a úloh osôb povinných zabezpečiť súlad ('compliance officer') u prevádzkovateľov distribučnej sústavy v nadväznosti na čl. 26 ods. 2 Smernice č . 2009/72/ES. Povinnosť takejto osoby zahàňa aj bezodkladné oznamovanie závažných porušení programu súladu úradu.
V záujme zabezpečenia skutočnej nezávislosti osoby povinnej zabezpečiť súlad sa navrhuje zaviesť viaceré mechanizmy, ktoré by mali zabrániť vzniku konfliktu záujmov, ktorý by prípadne mohol vyplývať zo zmluvného vzťahu medzi prevádzkovateľom distribučnej sústavy a osobou povinnou zabezpečiť súlad. Osobitné záruky nezávislosti sú nevyhnutné v prípadoch, kedy je osoba povinná zabezpečiť súlad zamestnancom prevádzkovateľa distribučnej sústavy.
Definuje sa povinnosť vertikálne integrovaného podniku konať takým spôsobom, aby pri nedochádzalo k zámene dodávateľa elektriny alebo výrobcu elektriny s prevádzkovateľom distribučnej sústavy (č l. 26 ods. 3 Smernice 2009/72/ES).
K § 33
Vymedzujú sa povinnosti elektroenergetických dispečingov, ktoré zriaďuje prevádzkovateľ prenosovej sústavy a prevádzkovateľ distribučnej sústavy na riadenie sústavy na vymedzenom území. Ná vrh zákona vymedzuje povinnosti jednotlivých dispečingov, ktorých úlohou je zabezpečiť technickú rovnováhu medzi zdrojmi a spotrebou elektriny za účelom dosiahnutia spoľahlivej prevádzky konkrétnej sú stavy. Pri vymedzení povinností sa zohľadňuje členstvo prevádzkovateľa prenosovej sústavy v medzinárodnom združení ENTSO pre elektrinu.
Ustanovuje sa povinnosť elektroenergetického dispečingu prevádzkovateľa prenosovej sústavy zabezpečovať dodržiavanie pravidiel operatívneho riadenia sú stavy v spolupráci s prevádzkovateľmi prenosových sústav susedných štátov, vyhodnocovať a schvaľovať výmenu elektriny medzi prenosovými sústavami.
Vzhľadom na potreby aplikačnej praxe sa obdobne ako v predchádzajúcej úprave navrhuje, aby elektroenergetický dispečing mal právo na informácie o objeme plánovaných obchodn ých transakcií na vymedzenom území.
V súlade s doterajšou úpravou sa navrhuje, aby pravidlá vzájomnej spolupráce medzi dispečingami navzájom určil dispečerský poriadok, ktorý po schválení úradom vydá prevádzkovateľ prenosovej sústavy. Stanovuje sa, že dispečerský poriadok je záväzný pre všetkých účastníkov trhu s elektrinou.
K § 34
Ustanovenie upravuje práva a povinnosti dodávateľa elektriny v nadväznosti na doterajšiu úpravu pri zohľadnení novej koncepcie univerzálnej služby a rozší renia úpravy spotrebiteľských práv v zmysle Smernice 2009/72/ES. Úprava práv a povinností dodávateľa elektriny sa vzťahuje aj na osoby, ktoré podľa doterajšej úpravy spadajú do kategórie obchodníkov s elektrinou (táto kategória sa ako nadbytočná zo zákona o energetike navrhuje vypustiť).
Ustanovuje sa, že dodávateľ elektriny má právo na prenos resp. distribúciu elektriny prenosovou a distribučnou sústavou. V súvislosti s právom dodávateľa z účastňovať sa na organizovanom krátkodobom trhu s elektrinou sa navrhuje precizovať, že dodávateľ musí byť v takom prípade subjektom zúčtovania. V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje vymedzi ť právo dodávateľa na poskytnutie údajov a opravných údajov od zúčtovateľa odchýlok v rozsahu a kvalite podľa pravidiel trhu s elektrinou. V prechodných ustanoveniach sa navrhuje upraviť povinnosť prevá dzkovateľa prenosovej sústavy a prevádzkovateľa distribučnej sústavy poskytovať dodávateľovi elektriny údaje potrebné na vyúčtovanie dodávok elektriny v rozsahu a kvalite podľ a pravidiel trhu do 31. decembra 2012 a to vzhľadom na skutočnosť, že centrálny dátový sklad začne zabezpečovať OKTE, a.s. až od 1. januára 2013.
Takisto sa navrhuje stanoviť právo dodávateľa požiadať prevádzkovateľa sústavy o prerušenie alebo obmedzenie dodávky elektriny do odberného miesta, ak odberateľ podstatným spôsobom porušuje zmluvu o zdru ženej dodávke elektriny. Pri súčasnom znení zákona dodávateľ, ktorý má s odberateľom zmluvu o združenej dodávke, je povinný platiť prevádzkovate ľovi distribučnej sústavy platbu za distribúciu elektriny odberateľovi, a to aj v prípadoch, keď odberateľ jemu neplatí. V súčasnosti je preto jedinou možnosťou dodávateľa odstúpenie od zmluvy.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 9 Smernice 2009/72/ES (tzv. electricity labelling) sa spresňuje povinnosť dodávateľa elektriny poskytovať všetkým odberate ľom elektriny (t.j. nie len koncovým odberateľom ale aj odberateľom, ktorí nakupujú elektrinu za účelom jej ďalšieho predaja) informácie o podiele jednotlivých druhov primárnych energetický ch zdrojov na elektrine nakúpenej alebo vyrobenej dodávateľom za účelom jej ďalšieho predaja. Doterajšia úprava spôsobovala nevykonateľnosť tejto povinnosti (keďže ukladala dodávateľom povinnosť poskytova ť údaje, ktoré nemajú k dispozícii) a nezohľadňovala jej účel v zmysle európskej legislatívy (keďže jej účelom nie je poskytovať súhrnné údaje o energetickom mixe vyrobenej a dodanej elektriny ale o energetickom mixe elektriny nakúpenej dodávateľom elektriny za účelom jej ďalšieho predaja). Novou úpravou sa v súlade s požiadavkami smernice zabezpečí, aby sa informácie o energetickom mixe dostali od výrobcov elektriny ku koncovým odberateľom elektriny. V prípade elektriny, u ktorej nie je možné zistiť informácie o energetickom mixe (elektrina nakúpená na burze resp. dovezená z tretí ch krajín, v ktorých dodávatelia nemajú povinnosť poskytovať informácie o energetickom mixe), sa použijú súhrnné štatistické údaje o podiele jednotlivých druhov primárnych energetický ch zdrojov na elektriny vyrobenej v rámci Európskej únie. Predmetné údaje je dodávateľ povinný poskytovať zrozumiteľným spôsobom, ktorý umožňuje ich jednoduchú porovnateľnosť s obdobnými inform áciami poskytovanými inými dodávateľmi elektriny dodávajúcimi elektrinu na vymedzenom území. V súvislosti s navrhovaným ustanovením sa navrhuje povinnosť úradu vydať metodické usmernenia týkajú ce sa postupu pri jeho uplatňovaní.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 9 Smernice 2009/72/ES sa zavádza povinnosť dodávateľa elektriny uverejňovať informácie o dopade nakúpenej alebo vyrobenej elektriny na životné prostredie, emisiách CO2 a rádioaktívnom odpade. Informácie dodávateľ poskytuje všetkým odberateľom, t.j. aj odberateľ om, ktorí nakupujú elektrinu za účelom jej ďalšieho predaja. Takýmto spôsobom sa zabezpečí, aby sa predmetné informácie dostali od výrobcu elektriny ku koncovým dodávateľom. V prípade elektriny, u ktorej nie je možné zistiť predmetné informácie (elektrina nakúpená na burze resp. dovezená z tretích krajín, v ktorých dodávatelia nemajú povinnosť poskytovať takéto informácie), sa použijú sú hrnné štatistické údaje týkajúce sa elektriny vyrobenej v rámci Európskej únie. V súvislosti s navrhovaným ustanovením sa navrhuje povinnosť úradu vydať metodické usmernenia týkajú ce sa postupu pri jeho uplatňovaní.
V súvislosti s novo vymedzenou koncepciou univerzálnej služby sa definujú povinností dodávateľa elektriny a upravujú nepresné ustanovenia. Stanovuje sa kontraktačná povinnosť dodávateľ elektriny spočívaj úca v uzavretí zmluvy o združenej dodávke elektriny na vymedzenom území (ktoré z obsahového hľadiska zodpovedá požiadavkám podľa § 24 ods. 1 zákona) s každým odberateľom elektriny v domá cnosti, ktorý o to požiada a splní obchodné podmienky dodávateľa elektriny.
Obdobne ako podľa platného zákona sa stanovuje povinnosť informovať domácnosti o možnosti uzatvoriť zmluvu o združenej dodávke elektriny, ktorou sa poskytuje univerzálna služba.
V záujme zabezpečenia vysokého stupňa ochrany spotrebiteľa a transparentnosti zmluvných podmienok v zmysle čl. 3 ods. 7 Smernice 2009/72/ES sa navrhuje osobitná úprava týkajúca sa vypracovania a monitorovania primeranosti obchodných podmienok poskytovania univerzálnej služby. V zmysle návrhu je dodávateľ elektriny povinný vypracovať takéto obchodné podmienky, pričom tieto musia spĺňať požiadavky v zm ysle všeobecnej úpravy spotrebiteľských zmlúv podľa Občianskeho zákonníka. V nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/72/ES sa osobitne stanovuje, že obchodné podmienky musia byť formulované jasne a zrozumite ľne (t.j. požiadavka týkajúca sa zrozumiteľnosti jazyka použitého v obchodných podmienkach z pohľadu odberateľa elektriny v domácnosti) a nesmú obsahovať ustanovenia, ktoré neprimeraným spôsobom sťa žujú alebo znemožňujú výkon práv odberateľa elektriny v domácnosti (napr. neprimerane krátke lehoty na uplatnenie práv odberateľa elektriny v domácnosti alebo neodôvodnené formálne požiadavky na komunik áciu medzi dodávateľom elektriny a odberateľom elektriny v domácnosti).
Navrhuje sa zaviesť taktiež mechanizmus ex post kontroly obchodných podmienok poskytovania univerzálnej služby zo strany úradu (ex post kontrola nebude predstavovať administratívnu prekážku vstupu dodávateľ ov na trhu dodávok elektriny odberateľom elektriny v domácnosti). V rámci tohto mechanizmu je dodávateľ elektriny povinný predkladať úradu obchodné podmienky a každú ich zmenu najneskôr v deň nadobudnutia ich platnosti. Úrad je oprávnený požiadať dodávateľa o zmenu obchodných podmienok, ak obchodné podmienky nespĺňajú zákonom stanovené požiadavky na ich obsah alebo ak má úrad dôvodné podozrenie, že dodávateľ elektriny uplatňuje obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby neprimeraným alebo diskriminačným spôsobom (obdobnú právomoc úradu, t.j. právomoc úradu vyžadovať zmenu podmienok, ak sa uplatňujú neprimeraným alebo diskriminačným spôsobom, upravujú smernice vo vzťahu k prevádzkovateľom sústav a sietí v prípade prístupu do sústavy alebo siete). Dodávateľ elektriny je povinný predložiť úradu do 30 dní návrh zmeny obchodných podmienok v rozsahu vyžadovanom úradom. Ak úrad nepožiada o ďalšiu úpravu návrhu zmeny obchodných podmienok, dodávateľ zmení obchodné podmienky do 40 dní (lehota 40 dní zohľadňuje povinnosť zverejniť každú zmenu obchodných podmienok na webovom sídle dodávateľa elektriny najmenej 30 dní pred účinnosťou tejto zmeny).
Z dô vodu aplikácie zákona v praxi sa navrhuje, aby dodávateľ vypracoval obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby a predložil ich a každú ich zmenu na schválenie úradu najneskôr 30 dní pred dňom nadobudnutia ich platnosti, pričom obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby musia spĺňať požiadavky ustanovení Občianskeho zákonníka o spotrebiteľských zmluvách, musia obsahovať spô sob predaja elektriny a reklamačný poriadok, musia byť formulované jasne a zrozumiteľne a nesmú obsahovať ustanovenia, ktoré neprimeraným spôsobom sťažujú alebo znemožňujú výkon práv odberateľa elektriny v domácnosti.
V zmysle navrhovaných prechodných ustanovení je dodávateľ elektriny, ktorý poskytuje univerzálnu službu, povinný predložiť úradu obchodné podmienky pos kytovania univerzálnej služby do 30 dní od nadobudnutia účinnosti zákona.
Stanovuje sa taktiež povinnosť dodávateľa zverejňovať obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby a každú ich zmenu na jeho webovom sídle a taktiež zverejniť každú zmenu obchodný ch podmienok najmenej 30 dní pred účinnosťou takejto zmeny.
V nadväznosti na úpravu práv odberateľa elektriny v domácnosti na informácie podľa § 24 zákona o energetike sa výslovne stanovujú povinnosti dodávateľa elektriny tieto informácie poskytnúť.
V súlade s čl. 3 ods. 9 Smernice 2009/72/ES sa stanovuje povinnosť dodávateľa elektriny poskytovať odberateľovi elektriny základné informácie o jeho právach v súvislosti s dostupný mi prostriedkami na urovnanie sporu.
Z dôvodu transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2005/89/ES o opatreniach na zabezpečenie bezpečnosti dodávok elektriny a investícií do infraštruktúry sa ustanovujú dodávateľ ovi elektriny osobitné povinnosti, najmä povinnosť poskytovať údaje prevádzkovateľovi prenosovej sústavy pre spracovanie návrhov na riešenie rovnováhy medzi ponukou a dopytom, pričom v porovnaní s predchádzajúcou úpravou sa spresňuje rozsah poskytovaných informácií odkazom na technické podmienky prevádzkovateľa prenosovej sústavy. V zmysle nariadenia vlády o pravidlách trhu s elektrinou sa ukladá povinnosť preukazovať prevádzkovateľovi prenosovej sústavy krajinu pôvodu elektriny ur čenej na vývoz v prípade, ak elektrina bola na vymedzené územie dovezená.
V rámci transpozície čl. 3 ods. 16 Smernice sa zavádza povinnosť dodávateľa informovať odberateľov o zverejnení materiálov vypracovaných Komisiou pre spotrebiteľov energie a uverejnených ministerstvom.
Navrhuje sa úprava ustanovenia o odvodoch do jadrového fondu v súlade s relevantnou legislatívou.
Zakotvuje sa povinnosť umožniť odberateľovi bezplatnú zmenu dodávateľa elektriny.
Vymedzujú sa povinnosti uchovávať údaje o obchodoch s elektrinou na veľkoobchodnej úrovni, ktoré majú v zmysle Smernice 2009/72/ES zahàňať podrobné informácie o takých charakteristikách príslušný ch transakcií, ako je napr. dĺžka trvania, pravidlá dodávky a vyrovnania, množstvo, dátumy a časy realizácie a ceny transakcií a spôsoby identifikácie príslušných veľkoobchodných odberateľov, a uvá dzať aj podrobné informácie o všetkých nesplnených zmluvách o dodávke elektriny a derivátoch elektriny. Podrobnosti o rozsahu uchovávaných údajov stanoví vo vzťahu k spotovým obchodom s elektrinou vš eobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá úrad. Vo vzťahu k derivátovým obchodom stanoví rozsah uchovávaných údajov v zmysle čl. 40 ods. 4 a 5 Smernice 2009/72/ES Komisia.
V súvislosti s poskytovaním informácií o energetickom mixe portfólia dodávateľa elektriny a informácií o prostriedkoch na urovnanie sporu sa navrhuje oprava chybného ustanovenia. Uvedené informácie je v zmysle č lánku 3 ods. 9 Smernice 2009/72/ES potrebné uvádzať jednak na faktúre alebo alternatívne v materiáli zasielanom odberateľovi spoločne s faktúrou a jednak v propagačných materiáloch zasielaných odberateľ om. Informácie poskytované v súvislosti s electricity labellingom musia byť zrozumiteľné a jednoducho porovnateľné.
Z evidencie koncových odberateľov elektriny sa navrhuje vypustiť informácia o štátnom občianstve, keďže jej spracúvanie je z hľadiska účelu spracúvania vecne neodôvodnené.
K § 35
V nadväznosti na doterajšiu úpravu ustanovenie vymedzuje taxatívnym spôsobom práva a povinnosti oprávnených odberateľov elektriny v súvislosti s jej dodávkou, vrátane určenia zodpovednosti za technické opatrenia, zabraňujúce ovplyvňovaniu kvality dodávky elektriny. Oprávnenými odberateľmi elektriny sú v súčasnosti všetci odberatelia elektriny, vrátane koncových odberateľov elektriny.
Vymedzuje sa právo na uzatvorene zmlúv o prístupe do sústavy a zmluvy o pripojení odberného elektrického zariadenia. Upravuje sa taktiež právo preniesť svoju zodpovednosť za odchýlku na in ého účastníka trhu, pričom v súlade s navrhovaným § 22 ods. 7 musí byť takýto iný účastník trhu v zásade subjektom zúčtovania (vý nimka sa vzťahuje na prevádzkovateľov miestnej distribučnej sústavy, ak pripojeným koncovým odberateľom elektriny zároveň dodávajú elektrinu). Upravujú sa taktiež práva v rámci krátkodobého trhu s elektrinou za uvedených podmienok, právo na poskytnutie údajov a opravných údajov od ZO na vyúčtovanie dodávok a odchýlky, úprava povinnosti pri poskytovaní technických údajov o dodávke elektriny (prevádzkovateľovi a zúčtovateľovi odchýlok v prípade, ak je subjektom zúčtovania).
V porovnaní s doterajšou úpravou ustanovenie vymedzuje právo na bezplatnú zmenu registrácie odberného miesta na nového dodávateľa do 3 týždňov v rá mci transpozície čl. 3 ods. 5 Smernice 2009/72/ES. Stanovuje sa taktiež právo na bezplatné získanie meraných údajov o spotrebe (v zmysle poslednej vety článku 3 ods. 7 v spojení s bodom 1 písm. h) Prí lohy I Smernice 2009/72/ES nemožno za poskytnutie údajov účtovať žiadne poplatky minimálne odberateľovi elektriny v domácnosti). Podľa Prílohy I bodu 1 pí sm. h) 2009/72/ES určuje formát údajov a postup pre dodávateľov a spotrebiteľov na získanie prístupu k údajom členský štát. Navrhuje sa formát údajov a postup na ich získanie upraviť všeobecne záv äzným predpisom, ktorý vydá Úrad pre reguláciu sieťových odvetví.
Odberatelia majú možnosť zvoliť si jeden z nasledovných zmluvných modelov: buď zmluvu o združenej dodávke elektriny, kedy dodávateľ zabezpečuje zároveň aj distribúciu elektriny a prevezme zodpovednosť odberateľa za odchýlku, alebo alternatívne samostatnú zmluvu o dodávke elektriny; v takom prípade uzatvára s prevádzkovateľom sústavy samostatnú zmluvu o prenose resp. distribú cii elektriny. Navrhuje sa, aby odberateľ mal možnosť priameho kontaktu s prevádzkovateľom sústavy aj v prípade, že s ním nemá uzatvorenú zmluvu o prenose resp. distribúcii.
Zakotvuje sa právo odberateľa s výnimkou domácností uzatvoriť zmluvu o dodávke s viacerými dodávateľmi elektriny súčasne za podmienok stanovených pravidlami trhu.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa stanovuje povinnosť odberateľa umožniť prevádzkovateľovi sústavy prístup k určenému meradlu.
V súvislosti s úpravou odvodov do jadrového fondu sa navrhuje zosúladenie ustanovenia s relevantnou legislatívou. Podľa súčasného znenia zákona o energetike majú povinnosti týkajúce sa odvodov do jadrové ho fondu iba prevádzkovatelia sústav.
K § 36
Domácnosť je odberateľom, ktorý v prechodnej etape otvárania trhu musí byť osobitne chránený proti dominantn ému správaniu sa dodávateľa, čo sa zvýrazňuje osobitne v tomto ustanovení. Zároveň sa určujú povinnosti domácností, z ktorých je potrebné zvýrazniť povinnosť udržiavať odberné elektrick é zariadenie v zodpovedajúcom technickom stave.
Zodpovedajúcimi technickými opatreniami na zabránenie možnosti ovplyvniť kvalitu dodávanej elektriny sa rozumejú technické opatrenia, ktoré domácnosti oznámi prevádzkovateľ distribučnej sústavy, ktorý vych ádza z technického stravu sústavy a princípov operatívneho riadenia sústavy. V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje presunúť úpravu povinností vlastníka alebo správcu nehnuteľnosti voči prevádzkovateľovi distribučnej sústavy a domácnostiam v súvislosti s dodávkou elektrickej energie do ustanovení o technických zariadeniach.
V súvislosti s úpravou odvodov do jadrového fondu sa navrhuje zosúladenie ustanovenia s relevantnou legislatívou. Podľa súčasného znenia zákona o energetike majú povinnosti týkajú ce sa odvodov do jadrového fondu iba prevádzkovatelia sústav.
K § 37
Ustanovenie upravuje práva a povinnosti organizátora krátkodobého trhu s elektrinou. Definuje sa spôsob jeho vzniku, kompetencia a postavenie. Definujú sa práva pre jeho spoľahlivé fungovanie, najm ä právo na poskytnutie údajov a informácií potrebných na jeho činnosť od účastníkov trhu s elektrinou. Definujú sa jeho povinnosti vyplývajúce z jeho činnosti a vzťahov k iným účastní kom trhu s elektrinou, najmä vyhodnocovanie, zúčtovanie a vysporiadanie odchýlok, organizovanie a krátkodobého trhu s elektrinou, vedenie správy meraní, vykonávanie fakturácie poplatkov, spracovanie podkladov pre ná vrh pravidiel trhu s elektrinou, evidencia subjektov zúčtovania, spracovanie obchodných podmienok organizovaného krátkodobého trhu s elektrinou, uzatvorenie príslušných zmlúv so subjektmi zúčtovania a účastn íkmi krátkodobého trhu s elektrinou. Podrobnosti o správe centrálnej databázy nameraných dát a centrálnej fakturácie upravia pravidlá trhu s elektrinou.
V porovnaní so súčasnou úpravou sa navrhuje výslovne vymedziť právo organizátora krátkodobého trhu s elektrinou na poskytovanie údajov v kvalite stanovenej v pravidlách trhu s elektrinou. Navrhuje sa taktiež vypustenie ustanovenia o povinnosti oznamovať neodovzdanie denného diagramu subjektom zúčtovania; v súvislosti s novou úpravou dodávky poslednej inštancie je nadbytoč né. Neodovzdanie denného diagramu nie je dôvod pre dodávku poslednej inštancie.
K § 38
V súlade s doterajšou koncepciou sa v zákone upravuje uprednostnenie elektriny, ktorá na výrobu využíva domáce uhlie, do výšky 15 % z celkového vyrobeného množ stva elektriny, potrebnej na pokrytie spotreby elektriny na vymedzenom území. Dôvodom uprednostňovania elektriny zo zdrojov používajúcich domáce uhlie je predovšetkým zvýšenie bezpečnosti dodá vky elektriny, ako aj ochrana využívania domácich zdrojov energie.
K § 39
Rovnako ako podľa platného zákona môže elektrickú prípojku realizovať len dodávateľ, alebo za ním určených podmienok aj iná oprávnená fyzická alebo právnická osoba. V súlade so súčasnou úpravou sa vlastníkom prípojky stáva ten, kto uhradil náklady na jej zriadenie. Predmetné ustanovenie definuje odberné elektrické zariadenie a spôsob jeho zriadenia resp. prevádzkovania. Vymedzujú sa tiež povinnosti spojené s jeho údržbou a prevádzkou. Súčasne sa navrhuje uloženie povinnosti pre vlastníkov nehnuteľnosti umožniť zriadenie elektrickej prípojky a vybudovanie odberného elektrického zariadenia.
V porovnaní s platným zákonom sa navrhuje spresnenie úpravy týkajúcej sa zodpovednej osoby za zriadenie a prevádzku energetického zariadenia (vždy to musí byť osoba, ktorá s prevádzkovateľom sústavy uzatvorila zmluvu o pripojení, v opačnom prípade by prevádzkovateľ sústavy mal len limitované možnosti zabezpečiť kontrolovateľnosť plnenia jej povinností ). Takisto sa dopĺňa chýbajúca úprava procesu (najmä časový aspekt) v súvislosti s preverovaním a zdokladovaním technickej spôsobilosti energetického zariadenia.
K § 40
Meranie elektriny je jednou zo základných podmienok dodávky elektriny. V súlade s príslušnými ustanoveniami zákona č. 142/2000 Zb. o metrológii sa z dôvodu presnosti merania sa zavádza pojem určené meradlo. Ustanovenie upravuje práva a povinnosti dodávateľa elektriny i odberateľa elektriny, súvisiace so zapojením určeného meradla, overovaním správnosti jeho merania, vrátane úhrady nákladov spojených s montážou a prevádzkou meracieho zariadenia. Zakazuje sa akýkoľvek neoprávnený zásah do určeného meradla.
V porovnaní s platným zákonom sa navrhuje povinnosť písomne informovať odberateľa elektriny o termíne plánovanej výmeny určeného meradla aspoň 15 dní vopred (prípadne neskôr, ak s t ým odberateľ súhlasí). Zároveň sa navrhuje umožnenie verifikácie údajov v prípade neprítomnosti odberateľa pri výmene elektromera. V praxi často nie je možné zabezpečiť účasť odberateľ a pri výmene elektromera (v zásade sa tieto činnosti vykonávajú v pracovnej dobe). Preto v záujme odberateľa sa navrhuje uskladniť určené meradlo, ktoré bolo vymenené bez účasti odberateľa elektriny, minimá lne po dobu 60 dní, aby si odberateľ mohol overiť stavy určeného meradla.
Zavádza sa nová povinnosť pre prevádzkovateľa distribučnej s ústavy, ktorý e povinný vykonať fyzický odpočet určeného meradla na odbernom mieste, ktoré nie je vybavené priebehovým meraním, každoročne k 31. decembru, najneskôr do 30 dní po skončení roka.
K § 41
Ustanovenie upravuje meranie vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny v nadväznosti na doterajšiu úpravu.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa stanovuje povinnosť výrobcu elektriny používať priebehové meranie elektriny s diaľkovým odpočtom údajov, ak je inštalovan ý výkon zariadenia viac ako 1 MW a v prípade zariadení na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov bez obmedzenia inštalovaného výkonu V ostatných zariadeniach je výrobca elektriny povinný zabezpečiť priebehové merania bez diaľkového odpočtu údajov, možnosť merania bez priebehového merania sa vypúšťa. Navrhovaná ú prava je v súlade s cieľom zabezpečiť jednoduchší a efektívnejší zber údajov o vyrobenej elektriny s priaznivým vplyvom na možnosti riadenia sústavy na vymedzenom území.
Vzhľadom na požiadavky týkajúce sa riadenia sústavy a nepredvídateľnosť využiteľnosti solárnej energie je potrebné ustanoviť povinnosť výrobcu zabezpečiť inštaláciu zariadení na meranie meteorologických údajov na zariadeniach na výrobu elektriny zo solárnej energie a namerané údaje poskytovať prevádzkovateľovi prenosovej sústavy.
V zmysle navrhovaných prechodných ustanovení je výrobca elektriny povinný pri zariadeniach na výrobu elektriny uvedených do prevádzky pred účinnosťou nového zákona o energetike uviesť spô sob merania vyrobenej elektriny do súladu s novými požiadavkami do 24 mesiacov.
K § 42
V súvislosti s transpozíciou prílohy I bod 2 Smernice 2009/72/ES sa zavádza definícia inteligentného meracieho systému a zároveň sa vymedzuje proces, na základe ktoré ho by mali byť inteligentné meracie systémy zavedené. Ministerstvo vypracuje analýzu za účelom posúdenia, u ktorých kategórií odberateľov je finančne nákladné zavedenie týchto meracích systé mov opodstatnené. Túto analýzu vyhodnotí. V prípade, že ministerstvo uloží povinnosť prevádzkovateľovi sústavy zavies ť inteligentné meracie systémy vo vzťahu k minimálne 80 percent odberných miest konkrétnej kategórii koncových odberateľov elektriny, prevádzkovateľ sústavy bude povinný ich zaviesť do 1. januá ra 2020. Podrobnosti o zavádzaní inteligentných meracích systémov stanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom.
K § 43
Ustanovenie definuje ochranné pásma, ktoré umožňujú spoľahlivú prevádzku energetického zariadenia a súčasne slúžia na ochranu bezpečnosti, zdravia a života osôb a majetku. Ochrana energetický ch zariadení je v záujme účastníkov trhu s elektrinou, ako aj iných fyzických a právnických osôb, nachádzajúcich sa v blízkosti energetických zariadení.
V porovnaní so súčasným znením zákona sa navrhuje sa spresnenie možnosti zriaďovať stavby v ochrannom pásme elektroenergetického zariadenia po predchádzaj úcom súhlase prevádzkovateľa sústavy. Pojem zriadenie stavby je použitý ako všeobecný pojem, ktorý nie je zákonom upravený; na príslušné ustanovenia stavebného zákona, na ktoré sa pojem zriadenie stavby vzťahuje, odkazuje poznámka pod čiarou. Obdobná úprava sa v súčasnosti uplatňuje v prípade ochranných pásiem plynárenských zariadení.
K § 44
Elektroenergetické zariadenia sú aj stavby líniového charakteru, preto vzhľadom k ich rozsahu môže dochádzať ku križovaniu alebo súbehu s líniovými stavbami iného určenia. Ustanovení m sa sleduje zaistenie bezpečnosti všetkých stýkajúcich sa zariadení líniového charakteru.
K § 45
Predmetné ustanovenie definuje preložku elektroenergetického rozvodného zariadenia, určuje kto ju financuje, realizuje a ustanovuje jej vlastníka.
Navrhuje sa, aby preložku elektroenergetického zariadenia mohol vykonávať iba prevádzkovateľ sústavy alebo iná oprávnená osoba za podmienok, ktoré určí prevádzkovateľ sústavy.
K § 46
Upravuje sa pojem neoprávneného odberu elektriny. Keďže neoprávnený odber spôsobuje dotknutým subjektom škody, ktorých skutočnú výšku je v praxi často nemožné zistiť, v súlade s doterajšou úpravou sa splnomocňuje ministerstvo, aby spôsob výpočtu škody, spôsobenej neoprávneným odberom elektriny upravilo všeobecne záväzným právnym predpisom.
V porovnaní s platným zákonom sa navrhuje úpravy ustanovenia, ktoré jednak precizujú dnešnú úpravu (zúženie vnímania neoprávneného odberu, prič om za neoprávnený odber by mal byť považovaný len odber bez zmluvy a nie v rozpore so zmluvou), a jednak umožňujú prevádzkovateľom sústav efektívne odstraňovať neoprávnené odbery a riziká ich vzniku.
Vzhľadom na poznatky z aplikačnej praxe sa navrhuje, aby porušenie zabezpečenia proti neoprávnenej manipulácii (pri ktorom sa neskúma, kto plombu porušil) bolo považované za neoprávnený odber elektriny len v prí pade, že meracie zariadenie, na ktorom je porušená plomba nezaznamenáva alebo nesprávne zaznamenáva odber elektriny.
Navrhuje sa, aby v prípade prvého porušenia zabezpečenia p roti neoprávnenej manipulácii bolo možné uplatniť si nárok na náhradu škody len vo výške stanovenej odberovým diagramom.
K § 47
Navrhuje sa v zákone vymedziť hlavné typy zmlúv na trhu s plynom. V prípadoch niektorých zmlúv takéto základné vymedzenie absentovalo, čo v praxi viedlo k nekonzistentnému použí vaniu pojmov a nejednotnej praxi pri využívaní jednotlivých zmluvných typov.
K § 48
Predmetné ustanovenie upravuje práva a povinnosti výrobcu plynu.
Stanovuje sa povinnosť umožniť plynárenskému podniku alebo oprávnenému odberateľovi plynu prístup do ťažobnej plynárenskej siete v súlade s príslu šnými ustanoveniami plynárenskej smernice Európskej únie. Medzi základné práva výrobcu patrí právo uzatvoriť zmluvu o pripojení ťaž obnej siete k prepravnej alebo distribučnej sieti. Medzi významné povinnosti výrobcu patrí povinnosť uzatvoriť zmluvu o dodávke plynu a umožniť prevádzkovateľovi prepravnej alebo distribučnej siete inštalá ciu určeného meradla. Upravujú sa taktiež povinnosti výrobcu voči ministerstvu.
K § 49
Upravujú sa práva a povinnosti prevádzkovateľa prepravnej siete v nadväznosti na doterajšiu úpravu v platnom zákone o energetike.
Medzi základné práva prevádzkovateľa patrí právo nakupovať, uskladňovať a predávať plyn účastníkom trhu s plynom na zákonom vymedzené účely, ako aj odmietnuť prístup do siete za taxatí vne vymedzených podmienok. V porovnaní s doterajšou úpravou návrh zákona uvádza, že ide o právo nakupovať, uskladňovať a predávať plyn na zá klade transparentných, nediskriminačných a trhových postupov v súlade s čl. 13 ods. 5 Smernice 2009/73/ES. Navrhuje sa taktiež rozšíriť okruh činností prevádzkovateľa prepravnej siete, pri ktorých plnení má prevádzkovateľ prepravnej siete právo nakupovať , uskladňovať a predávať plyn.
V súvislosti s transpozíciou čl. 13 ods. 1 písm. a) Smernice 2009/73/ES sa vymedzuje účel prevádzkovania prepravnej siete, ktorým je vytvorenie otvoreného trhu s plynom.
Navrhuje sa ustanoviť novú povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete budovať cezhraničné prepojenia, ktorá súvisí s požiadavkami na vybudovanie jednotné ho a likvidného trhu s plynom v nadväznosti na čl. 13 ods. 2 Smernice 2009/73/ES ako aj požiadavkami Nariadenia 994/2010.
Zároveň sa navrhujú legislatívno-technické úpravy s ohľadom na úpravu definícii jednotlivých typov zmlúv.
Vymedzuje sa povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete nakupovať, uskladňovať a predávať plyn na vymedzené účely na základe transparentných, nediskriminačných a trhových postupov v súlade s čl. 13 ods. 5 Smernice 2009/73/ES.
Stanovuje sa povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete vypracovať každoročne 10-ročný plán rozvoja sústavy a predkladať ho ministerstvu a úradu.
Upravujú sa zároveň niektoré povinnosti prevádzkovateľa prepravnej siete v nadväznosti na novú úpravu krízovej situácie v plynárenstve.
Návrh ďalej transponuje čl. 3 ods. 6 Smernice 2009/73/ES v súvislosti s povinnosťou prevádzkovateľa siete umožniť zmenu dodávateľa do 3 týždňov. V zmysle poslednej vety člá nku 3 ods. 3 v spojení s bodom 1 písm. h) Prílohy I Smernice 2009/73/ES nemožno za poskytnutie údajov účtovať žiadne poplatky minimálne odberateľovi plynu v domácnosti.
Ustanovenie v rámci transpozície čl. 3 ods. 6 Smernice 2009/73/ES definuje právo odberateľa na údaje o spotrebe, ktoré musia byť poskytované nediskriminačným spôsobom, pokiaľ ide o náklady, úsilie alebo č as.
Podľa Prílohy I bodu 1 písm. h) Smernice 2009/73/ES určuje formát údajov a postup pre dodávateľov a spotrebiteľov na získanie prístupu k údajom členský štát. Navrhuje sa formát údajov a postup na ich z ískanie upraviť všeobecne záväzným predpisom, ktorý vydá Úrad pre reguláciu sieťových odvetví.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 12 Smernice sa zavádza povinnosť prevádzkovateľa informovať odberateľov o zverejnení materiálov vypracovaných Komisiou pre spotrebiteľov energie a uverejnený ch ministerstvom.
Navrhovaným ustanovením sa ďalej transponuje nové znenie čl. 13 ods. 1 písm. a) Smernice 2009/73/ES a stanovuje povinnosť zabezpečiť zdroje na plnenie povinností prevádzkovateľa prepravnej siet e.
V nadväznosti na požiadavky nariadenia č. 994/2010 sa stanovuje povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete predložiť úradu návrh kapacity spätného toku alebo žiadosť o vyňatie z povinnosti umožniť obojsmernú kapacitu podľa nariadenia č. 994/2010 aj v prípade, ak o to požiada ministerstvo. Ministerstvo požiada o predloženie takéhoto návrhu na základe žiadosti iného členského štátu Európskej ú nie v zmysle čl. 6 ods. 6 nariadenia č. 994/2010. V ostatných prípadoch vyplýva povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete predkladať príslušný návrh resp. žiadosť z priamo uplatniteľného č l. 7 nariadenia č. 994/2010.
V súvislosti s nariadením č. 994/2010 sa taktiež stanovuje povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete zabezpečiť na žiadosť úradu testovanie trhu (tzv. open season) v prípade investícií, ktoré sa vyž adujú na splnenie štandardu infraštruktúry.
V porovnaní s platnou úpravou sa navrhuje vypustiť povinnosť vypracovať program súladu. V prípade vlastníckeho oddelenia nie je vypracúvanie programu súladu ďalej odôvodnené. V prípade realizácie modelu nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete je požiadavka vypracovať program súladu podrobne upravená v § 56 návrhu zákona.
Osobitným spôsobom sa navrhuje upraviť otázka pripojenia odberných plynových zariadení do prepravnej siete v záujme zabezpečenia efektívneho využitia existujúcich distribučných kapacít v nadväznosti na účel čl. 4 ods. 4 Smernice 2009/73/ES.
Stanovuje sa všeobecne povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete mať rozhodnutie o certifikácii vydávané ú radom podľa zákona o regulácii v sieťových odvetví. V prípade, že prevádzkovateľ prepravnej siete podá návrh na začatie prvého konania o certifikácii v lehote vyžadovanej zákonom o regulácii v sieťových odvetviach, uvedené ustanovenie sa použije až odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia úradu vydaného v konaní o certifikácii.
K § 50
Ustanovenie upravuje vlastnícke oddelenie prevádzkovateľa prepravnej siete. V zmysle požiadaviek Smernice 2009/73/ES nesmie právna úprava členského štátu bráni ť realizácii modelu vlastníckeho oddelenia prevádzkovateľa prepravnej siete (tzv. OU model), a to ani v prípade, ak členský štát umožní realizáciu iného modelu oddelenia prevádzkovateľ a prepravnej siete (model nezávislého prevádzkovateľa systému – ISO model alebo model nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete – ITO model).
Ustanovenia o vlastníckom oddelení prevádzkovateľa prepravnej siete sa použijú len v prípade, že sa vertikálne integrovaný plynárenský podnik rozhodne realizovať vlastnícke oddelenie prevádzkovateľa prepravnej siete.
Návrh vzhľadom na uvedené vychádza z transpozície článku 9 Smernice 2009/73/ES o vlastníckom oddelení. Navrhuje sa vymedziť povinnosť vlastníka prepravnej siete konať ako prevádzkovateľ prepravnej siete, vymedziť nezávislosť prevádzkovateľa prepravnej siete a rozsah podmienok, ktoré musí spĺňať prevádzkovateľ prepravnej siete, ktorý nie je súčasťou vertikálne integrovaného podniku.
Postup a spôsob zabezpečenia nezávislosti prevádzkovateľa prepravnej siete podľa odsekov 1 až 7 § 50 alebo podľa § 51 až 60 určí na návrh ministerstva vláda.
K § 51
V nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/73/ES návrh upravuje otázky súvisiace s právnou formou, organizáciou a riadením nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete. Na prevádzkovateľa prepravnej siete sa vzťahuje ustanovenia Obchodného zákonníka s odchýlkami upraven ými v § 50 až 58 návrhu zákona. Návrh zákona uvádza osobitné náležitosti stanov prevádzkovateľa prepravnej siete.
K § 52
V nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/73/ES návrh upravuje postup vymenúvania a odvolávania štatutarného orgánu resp. členov štatutárneho orgánu.
K § 53
Návrh upravuje požiadavky na nezávislosť štatutárneho orgánu, členov štatutárneho orgánu a zamestnancov nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete v súlade so Smernicou 2009/73/ES.
K § 54
Navrhuje sa stanoviť povinnosť prevádzkovateľa prepravnej siete zriadiť stanovami dozornú komisiu ako osobitný orgán prevádzkovateľa prepravnej siete s pôsobnos ťou zodpovedajúcou požiadavkam Smernice 2009/73/ES. Pôsobnosť iných orgánov spoločnosti v zmysle Obchodného zákonníka tým nie je dotknutá, ak zákon o energetike neustanovuje inak.
Dozorným orgánom v zmysle smernice nemôže byť pri ITO modeli valné zhromaždenie. Na valnom zhromaždení spoločnosti sa totiž zúčastňujú jej akcionári (resp. zástupcovia akcionárov), na ktorých z vecného hľadiska nemožno vztiahnuť požiadavky čl. 20 ods. 3 Smernice 2009/73/ES na členov dozorného orgánu.
Konkrétne, v zmysle smernice (čl. 20 ods. 3) sa na polovicu mínus jedného člena dozorného orgánu vzťahujú požiadavky čl. 19 ods. 2 prvý pododsek a článok 19 ods. 3 až 7. Na všetkých členov dozorné ho orgánu sa navyše vzťahuje čl. 19 ods. 2 druhý pododsek písm. b), podľa ktorého má regulátor právo vetovať predčasné ukončenie funkčného obdobia, ak existujú pochybnosti v súvislosti s dô vodmi tohto predčasného ukončenia.
K § 55 a 56
Navrhované ustanovenie v nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/73/ES vymedzuje povinnosti nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete, spolu s pravidlami týkajúcimi sa schopnosti nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete plniť tieto povinnosti s použitím primárne vlastných zdrojov. Navrhované znenie § 54 ods. 1 písm. h) neustanovuje povinnosť nezávislého prevádzkovateľ a prepravnej siete zabezpečovať činnosti, ktoré priamo nesúvisia s fungovaním podniku prevádzkovateľa prepravnej siete, ako napríklad upratovacie služby alebo strážne služby.
Podrobnejšie sa taktiež ustanovujú podmienky, za akých môže prevádzkovateľ prepravnej siete a ostatné časti vertikálne integrovaného podniku využívať rovnaké štandardné softvérové riešenia s cieľom zabezpečiť primeranosť aplikácie pravidiel týkajúcich sa používania rovnakých systémov informačných technológií. Podrobnejšie sú upravené taktiež pravidlá týkajúce sa využí vania zariadení informačných technológií s cieľom neznemožniť využívanie štandardných služieb dátových centier poskytovaných tretími stranami, pri ktorých nehrozí riziko poruš enia pravidiel informačného oddelenia.
V súlade s účelom smerníc sa taktiež upravuje právo audítora vertikálne integrovaného podniku nahliadnuť do účtovníctva prevádzkovateľa prepravnej siete v rozsahu potrebnom na overenie konsolidovanej ú čtovnej závierky; navrhovaná úprava zabezpečuje možnosť účtovnej konsolidácie vertikálne integrovaného podniku za súčasného rešpektovania cieľov sledovaných smernicami.
K § 57
V záujme zabezpečiť skutočnú nezávislosť prevádzkovateľa prepravnej siete od ostatných častí vertikálne integrovaného podniku návrh zákona v sú lade s požiadavkami Smernice 2009/73/ES upravuje podrobné pravidlá zabezpečujúce nezávislé správanie sa prevádzkovateľ a prepravnej siete. Ustanovenie taktiež v záujme umožnenia účinného sledovania vzťahov medzi prevádzkovateľom prepravnej siete a ostatnými členmi vertikálne integrovaného podniku upravuje povinnosti týkajú ce sa poskytovania relevantných údajov a dokumentov úradu.
K § 58
Návrh ustanovenia obsahuje úpravu otázok súvisiacich s vypracúvaním a monitorovaním programu súladu a postavením osoby povinnej zabezpečiť súlad (tzv. compliance officer) a to v súlade s detailnými požiadavkami Smernice 2009/73/ES.
K § 59
V nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/73/ES návrh ustanovenia upravuje postup prípravy, prijímania a monitorovania desaťročného plánu rozvoja siete, spolu s prá vomocami úradu nariadiť zmeny desaťročného plánu rozvoja siete a zabezpečiť realizáciu plánovaných investícií.
K § 60
Návrh upravuje osobitné pravidlá pre pripojenie nových zásobníkov, zariadení na skvapalňovanie plynu a odberných plynových zariadení odberateľov plynu mimo dom ácnosti. Vyžaduje sa najmä prijatie transparentných a účinných postupov na nediskriminačné pripojenie uvedených zariadení. Zároveň sa ukladá povinnosť prevádzkovateľovi prepravnej siete pripojiť uvedené zariadenia aj v prípade, že pripojenie vyvolá potrebu zvýšenia prepravnej kapacity.
K § 61
Smernica len veľmi rámcovo upravuje právomoc úradu zveriť prevádzku prepravnej siete nezávislému prevádzkovateľovi siete s súlade s požiadavkami ISO modelu v prípade závažného dlhodobého porušovania povinností nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete. Z tohto dôvodu je potrebné podrobnejšie upraviť mechanizmus, na základe ktorého dôjde k realizá cii ISO modelu v zmysle príslušného rozhodnutia úradu. Keďže základnými aspektmi ISO modelu sú oddelenie vlastníka prepravnej siete, výber vhodného kandidáta na prevádzkovateľ a prepravnej siete zo strany vlastníka prepravnej siete a zmluvná úprava vzťahov medzi vlastníkom a prevádzkovateľom prepravnej siete, je vhodné naviazať na príslušné rozhodnutie úradu povinnosť vertiká lne integrovaného podniku zabezpečiť realizáciu týchto krokov v rámci 6-mesačného prechodného obdobia.
K § 62
Navrhuje sa úprava požiadaviek na oddelenie vlastníka prepravnej siete v súlade s požiadavkami Smernice 2009/73/ES.
K § 63
V súlade so smernicou obsahuje ustanovenie návrh úpravy osobitných práv a povinností vlastníka a prevádzkovateľa prepravnej siete pri ISO modeli.
K § 64
Návrh upravuje podobne ako pri prevádzkovateľovi prepravnej siete aj práva a povinnosti prevádzkovateľov distribučnej siete vrátane povinnosti prístupu k sieti, k akumulácii a k podporným službá m, ako aj povinnosti zabezpečovať vyvažovanie siete.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa navrhuje rozšíriť právo prevádzkovateľa distribučnej siete obmedziť alebo prerušiť distribúciu plynu aj v prí pade opakovaného neumožnenia prístupu k plynárenským zariadeniam nachádzajúcim sa na cudzej nehnuteľnosti alebo v cudzej nehnuteľnosti a taktiež v prípade zápornej revíznej správy odberného plynové ho zariadenia.
Spresňuje sa zároveň vymedzenie povinností prevádzkovateľa distribučnej sústavy vzhľadom na znenie čl. 25 ods. 1 Smernice 2009/73/ES, najmä povinnosť prevá dzkovať sieť s náležitým ohľadom na životné prostredie a energetickú účinnosť a povinnosť zabezpečiť rozvoj siete, pri zohľadnení daných ekonomický ch podmienok, tak, aby kapacita siete dlhodobo zodpovedala odôvodneným požiadavkám účastníkov trhu na prístup do distribučnej siete a distribúciu plynu. Navrhuje sa taktiež výslovne stanoviť povinnosť prevá dzkovať distribučnú sieť hospodárne.
Navrhuje sa stanoviť povinnosť predkladať ministerstvu správu o plnení plánu rozvoja distribučnej siete.
Navrhuje sa rozšíriť povinnosti prevádzkovateľa distribučnej siete v súlade s požiadavkami Smernice 2009/73/ES, ktoré sa týkajú zmeny dodávateľa, prístupu do siete a poskytovania informácií odberateľ om; postup pri evidencii zraniteľných zákazníkov a postup prevádzkovateľa distribučnej siete pri zavádzaní inteligentných meracích systémov.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 6 Smernice 2009/73/ES sa stanovuje povinnosť prevádzkovateľa siete umožniť zmenu dodávateľa do 3 týždňov. V zmysle poslednej vety článku 3 ods. 3 v spojení s bodom 1 písm. h) Prílohy I Smernice 2009/73/ES nemožno za poskytnutie údajov účtovať žiadne poplatky minimálne odberateľovi elektriny v domácnosti.
Ustanovenie v rámci transpozície čl. 3 ods. 3 Smernice 2009/73/ES definuje právo odberateľa na údaje o spotrebe, ktoré musia byť poskytované nediskriminačným spôsobom, pokiaľ ide o náklady, úsilie alebo č as.
Podľa Prílohy I bodu 1 písm. h) určuje formát údajov a postup pre dodávateľov a spotrebiteľov na získanie prístupu k údajom členský štát. Navrhuje sa formát údajov a postup na ich získanie upravi ť všeobecne záväzným predpisom, ktorý vydá Úrad pre reguláciu sieťových odvetví.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3 ods. 12 Smernice 2009/73/ES sa zavádza povinnosť prevádzkovateľa informovať odberateľov o zverejnení materiálov vypracovaných Komisiou pre spotrebiteľov energie a uverejnený ch ministerstvom.
V súvislosti s transpozíciou čl. 3. ods. 3 Smernice č. 2009/73/ES sa zavádza povinnosť viesť evidenciu zraniteľných odberateľov. Vymedzujú sa zároveň osobitné povinnosti prevádzkovateľa distribuč nej siete vo vzťahu k zraniteľným odberateľom.
Zavádza sa nová povinnosť prevádzkovateľa inštalovať inteligentné meracie systémy (transpozícia prílohy I bod 2 Smernice 2009/73/ES).
Upravujú sa taktiež niektoré povinnosti v súvislosti s novou úpravou krízovej situácie v plynárenstve.
Spresňujú sa povinnosti týkajúce sa vypracovania a zverejňovania výročnej správy o plnení opatrení prijatých v programe súladu v nadväznosti na znenie čl. 26 ods. 2 pí sm. d) Smernice 2009/73/ES. Zároveň sa stanovuje zodpovednosť prevádzkovateľa distribučnej siete za riadne plnenie úloh osoby povinnej zabezpečiť súlad.
V záujme účinného priebežného monitorovania vzťahov medzi vertikálne integrovaným podnikom a prevádzkovateľom distribučnej siete, ktorý je jeho súčasťou, s cieľom zabezpečiť skutočné funkčné oddelenie takéhoto prevádzkovateľa distribučnej siete (vrátane dôsledného informačného oddelenia v súlade s § 90 návrhu zákona) a vylúč enie existencie krížových dotácií, je nevyhnutné stanoviť povinnosť prevádzkovateľa distribučnej siete predkladať úradu v rámci stanovenej lehoty všetky zmluvy uzatvárané medzi týmito subjektmi. V zmysle navrhovaných prechodných ustanovení sa povinnosť predložiť takéto zmluvy úradu vzťahuje aj na zmluvy, ktoré sú platné a účinné ku dňu nadobudnutia účinnosti zákona, a to v lehote 30 dní od nadobudnutia účinnosti zákona.
Z dôvodu aplikačnej praxe sa navrhuje, aby prevádzkovateľ distribučnej siete, ktorý poskytuje služby pre viac ako 100 000 pripojených odberateľov plynu, bol povinný na základe ž iadosti prevádzkovateľa distribučnej siete, ktorý poskytuje služby pre menej ako 100 000 pripojených odberateľov plynu alebo na základe žiadosti vlastníka plynárenského zariadenia, odkúpiť distribučnú sieť, ktorá bola postavená po ú činnosti tohto zákona, za regulovanú cenu určenú úradom. Ak predávajúci prevádzkovateľ distribučnej siete nie je vlastníkom pozemku, na ktorom sa plynárenské zariadenie nachádza, k predaju distribučnej siete je potrebný súhlas vlastníka pozemku. Prevádzkovateľ distribučnej siete, ktorý poskytuje služ by pre viac ako 100 000 pripojených odberateľov môže na výkup distribučných sietí v jednom kalendá rnom roku použiť prostriedky, ktorých maximálna výška nesmie presiahnuť 50% z ročnej hodnoty súčtu úradom určenej výšky primeraného zisku a úradom povolených plánovaných investícií.
K § 65
Ak je prevádzkovateľ distribučnej siete súčasťou vertikálne integrovaného podniku, musí byť nezávislý z hľadiska svojej právnej formy, organizácie a rozhodovania od iných činností, ktoré sa net ýkajú distribúcie plynu. To neplatí pre integrované plynárenské podniky, ktoré poskytujú služby pre menej než 100 000 pripojených odberateľov.
Právne oddelenie neznamená zmenu vlastníctva majetku, ani nebráni tomu, aby boli podobné alebo rovnaké podmienky zamestnanosti uplatňované v celej skupine vertikálne integrovaných podnikov. Je však potrebné zabezpeči ť nediskriminačný charakter rozhodovacieho procesu pomocou organizačných opatrení týkajúcich sa nezávislosti osôb s rozhodovacími právomocami prevádzkovateľa prepravnej siete.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa v nadväznosti na čl. 26 ods. 2 písm. c) druhá veta Smernice 2009/73/ES výslovne stanovuje povinnosť prevádzkovateľ a distribučnej siete disponovať zdrojmi vrátane ľudských, technických, materiálnych a finančných, ktoré sú potrebné na účely prevádzkovania, údržby a rozvoja distribučnej siete. V tejto sú vislosti je dôležitá najmä otázka zabezpečenia skutočne nezávislých rozhodovacích práv prevádzkovateľa distribučnej siete ohľadom rozsahu a spôsobu využitia potrebných zdrojov za účelom zabezpe čenia uvedených činností vrátane skutočne nezávislého prístupu prevádzkovateľa distribučnej siete k týmto zdrojom. Priebežnú kontrolu nad dodržiavaním tejto povinnosti bude zabezpečovať Ú rad pre reguláciu sieťových odvetví.
Spresňuje sa nejasné ustanovenie týkajúce sa nezávislosti osôb zodpovedných za riadenie distribučnej siete. Nestačí zabezpečiť nezávislosť osôb zodpovedných za riadenie distribuč nej siete od zodpovednosti za riadenie iných činností nesúvisiacich od iných činností nesúvisiacich s distribúciou plynu. Osoby zodpovedné za riadenie distribučnej siete (t.j. členovia štatutárneho orgá nu a vrcholový manažment prevádzkovateľa distribučnej siete) musia mať vytvorené podmienky (vrátane systému odmeňovania, pravidiel ich vymenúvania a odvolávania a pravidiel o konflikte záujmov), ktoré zabezpe čia ich nezávislosť od záujmov iných častí integrovaného podniku a vylúčia možnosť ovplyvňovania ich rozhodovania zo strany iných častí integrovaného podniku nad rozsah, ktorý zákon pripúš ťa v záujme ochrany práva na majetok integrovaného podniku. V tejto súvislosti sa navrhuje výslovne upraviť zákaz majetkovej účasti a prijímania akýchkoľvek finančných plnení osoby zodpovednej za riadenie distribučnej siete od ostatných častí integrovaného podniku. Odmeňovanie týchto osôb môže závisieť len od hospodárskych výsledkov prevádzkovateľa distribučnej siete.
Navrhuje sa podrobná úprava postavenia a úloh osôb povinných zabezpečiť súlad ('compliance officer' ) u prevádzkovateľov distribučnej siete v nadväznosti na čl. 26 ods. 2 Smernice 2009/73/ES. Povinnosť takejto osoby zahàňa aj bezodkladné oznamovanie závažných porušení programu súladu úradu.
V záujme zabezpečenia skutočnej nezávislosti osoby povinnej zabezpečiť súlad sa navrhuje zaviesť viaceré mechanizmy, ktoré by mali zabrániť vzniku konfliktu záujmov, ktorý by prípadne mohol vyplývať zo zmluvného vzťahu medzi prevádzkovateľom distribučnej siete a osobou povinnou zabezpečiť súlad. Osobitné záruky nezávislosti sú nevyhnutné v prípadoch, kedy je osoba povinná zabezpečiť súlad zamestnancom prevádzkovateľa distribučnej siete.
Definuje sa povinnosť vertikálne integrovaného podniku konať takým spôsobom, aby pri nedochádzalo k zámene dodávateľa plynu alebo výrobcu plynu s prevádzkovateľom distribučnej siete (č l. 26 ods. 3 Smernice 2009/73/ES).
K § 66
Predmetné ustanovenie upravuje zriadenie ako aj úlohy plynárenského dispečingu, pričom držiteľa povolenia na distribúciu plynu povinného zabezpečiť úlohy dispečerského riadenia prepojených distribučný ch sietí prostredníctvom tohto dispečingu určuje rozhodnutím ministerstvo.
Plynárenský dispečing okrem iného spracúva na základe bilancií od účastníkov trhu ako i na základe vlastných analýz celkovú ročnú bilanciu prepojenej plynárenskej sústavy s vý nimkou prepravnej siete a predkladá ju ministerstvu a úradu. Spracováva štatistiku oprávnených odberateľov, ktorí zmenili dodávateľa plynu.
Plynárenský dispečing má významnú úlohu v súvislosti s krízovou situáciou v plynárenstve a s opatreniami na ich riešenie, ako aj opatreniami pri č innostiach bezprostredne zamedzujúcich vznikom krízovej situácie. Vyhlasuje a odvoláva krízovú situáciu v plynárenstve a jej úroveň v zmysle nariadenia č . 994/2010. Vyhlasuje a odvoláva obmedzujúce opatrenia, určuje opatrenia zamerané na odstránenie krízovej situácie v plynárenstve a riadi prepojenú plynárenskú sústavu pri krízovej situácii. V porovnaní so súčasnou úpravou sa stanovuje povinnosť predkladať ministerstvu za každý deň výpočet tzv. štandardu infraštruktúry N-1 v zmysle nariadenia č . 994/2010.
Ustanovuje sa, že plynárenský dispečing má nielen právo vyžadovať od účastníkov trhu s plynom pripojených na distribučnú sieť informácie potrebné na plnenie svojich úloh, ale aj účastník trhu s plynom je vyžadované informácie povinný poskytnúť.
V porovnaní s platným zákonom sa stanovuje povinnosť plynárenského dispečingu riadiť sa pokynmi ministerstva v prípade plnenia úloh týkajúcich riešenia krí zovej situácie v plynárenstve a to vzhľadom na úlohy ministerstva ako zodpovedného orgánu v zmysle nariadenia č. 994/2010.
V súlade s doterajšou úpravou sa stanovuje, že prevádzkovateľ distribučnej siete, ktorý neplní úlohy plynárenského dispečingu, môže zabezpečiť plnenie úloh dispečerského riadenia prostrední ctvom už zriadeného plynárenského dispečingu, pokiaľ mu to umožňujú technické podmienky. V prípade, ak technické podmienky toto neumožňujú , bude si povinný zriadiť vlastný dispečing.
K § 67
Ustanovenie definuje práva a povinnosti prevádzkovateľa zásobníka plynu v súlade s doterajšou koncepciou právnej ú pravy. Medzi osobitne dôležité oprávnenia prevádzkovateľa zásobníka patrí právo odmietnuť prístup do zásobníka z taxatívne vymedzených dôvodov a oprávnenie obmedziť alebo prerušiť uskladň ovanie plynu po nevyhnutnú dobu a v nevyhnutnom rozsahu. Dôležitou skutočnosťou z hľadiska fungovania trhu a účinného prístupu do sietí je stanovenie povinnosti umožniť dohodnutý prístup k zásobníkom vrátane prístupu k podporným službám.
Ustanovuje sa oprávnenie prevádzkovateľa zásobníka nakupovať plyn potrebný na krytie vlastných strát alebo pre vlastnú spotrebu alebo na technologické účely.
V záujme riadneho výkonu kompetencií ministerstva je nevyhnutné, aby toto disponovalo údajmi zo zmlúv o uskladňovaní plynu, a to štvrťročne aktualizované, resp. v prípade zmeny bezodkladne.
Ustanovuje sa, že prevádzkovateľ zásobníka v prípade stavu núdze je povinný na zá klade rozhodnutia ministerstva bezodkladne prerušiť ťažbu plynu zo zásobníka pre tých účastníkov trhu s plynom, ktorí uskladňujú plyn pre odberateľov mimo vymedzeného územia Slovenskej republiky. Po odvolen í stavu núdze prevádzkovateľ zásobníka má povinnosť bezodkladne obnoviť ťažbu plynu zo zásobníka. V porovnaní s platným zákonom a v nadväznosti na po žiadavky nariadenia č. 994/2010 sa stanovuje, že táto povinnosť sa uplatňuje v prípade potreby zaistiť technickú bezpečnosť siete na vymedzenom území. Zároveň sa vypúšťa prá vomoc ministerstva rozhodnúť o uložení tejto povinnosti z vlastného podnetu s prihliadnutím na skutočnosť, že ministerstvo nedisponuje potrebnými informáciami o technickej bezpečnosti plynárenských zariaden í. Ministerstvo bude rozhodovať na návrh prevádzkovateľa distribučnej siete, ktorý na základe rozhodnutia ministerstva plní úlohy plynárenského dispečingu na vymedzenom území.
V porovnaní so súčasnou úpravou sa v súlade s čl. 13 ods. 1 písm. a) Smernice 2009/73/ES navrhuje výslovne upraviť povinnosť prevá dzkovať zásobník v záujme vytvorenia otvoreného trhu s plynom a zabezpečiť primerané zdroje na plnenie povinností prevádzkovateľa zásobníka..
V súlade s čl. 33 ods. 1 Smernice 2009/73/ES sa zároveň stanovuje povinnosť zverejňovať informáciu o uplatňovaní regulovaného prístupu alebo dohodnuté ho prístup k zásobníku.
Doplnenie ustanovenia v nadväznosti na novú úpravu zaistenia bezpečnosti dodávok plynu vyplývajúcu z Nariadenia 994/2010.
K § 68
Navrhovaná právna úprava v súlade s doterajšou koncepciou vymedzuje pojem prevádzkovateľa kombinovanej siete. Zákon umožňuje v sú lade so Smernicou 2009/73/ES prevádzkovať prepravnú sieť, distribučné siete a zásobníky alebo niektoré z týchto sietí prostredníctvom spoločného prevá dzkovateľa týchto sietí. Prevádzkovateľ kombinovanej siete má rovnaké práva a povinnosti ako prevádzkovateľ prepravnej, distribučnej siete a prevádzkovateľ zásobníka, ale v priamej závislosti od kombin ácie siete.
K § 69
Taxatívne sa vymedzujú práva dodávateľa plynu spôsobom, ktorý vychádza z doterajšej úpravy. Dôležitou je skutočnosť, že dodávateľ plynu má právo prístupu na základe transparentných a nediskriminačných podmienok do prepravnej siete, distribučný ch sietí, ťažobných plynovodných sietí a zásobníkov spôsobom stanoveným v zákone.
V súvislosti s novo vymedzenou koncepciou univerzálnej služby sa definujú povinností dodávateľa plynu a spresňujú niektoré ustanovenia. Stanovuje sa kontrakta čná povinnosť dodávateľ plynu spočívajúca v uzavretí zmluvy o združenej dodávke plynu na vymedzenom území (ktoré z obsahového hľadiska zodpovedá požiadavkám podľa § 24 ods. 1 zákona) s každým odberateľom plynu v domácnosti, ktorý o to požiada a splní obchodné podmienky dodávateľa plynu, za podmienky, že je k dispozícii dostatočná prepravná, distribučná a uskladňovacia kapacita a dostatočné množstvo plynu.
Stanovuje sa povinnosť informovať domácnosti o možnosti uzatvoriť zmluvu o združenej dodávke elektriny, ktorou sa poskytuje univerzálna služba.
V záujme zabezpečenia vysokého stupňa ochrany spotrebiteľa a transparentnosti zmluvných podmienok v zmysle čl. 3 ods. 3 Smernice 2009/73/ES sa navrhuje osobitná úprava týkajúca sa vypracovania a monitorovania primeranosti obchodných podmienok poskytovania univerzálnej služby. V zmysle návrhu je dodávateľ plynu povinný vypracovať takéto obchodné podmienky, pričom tieto musia spĺňať požiadavky v zmysle všeobecnej úpravy spotrebiteľských zmlúv podľa Občianskeho zákonníka. V nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/73/ES sa osobitne stanovuje, že obchodné podmienky musia byť formulované jasne a zrozumiteľne (t.j. požiadavka týkajúca sa zrozumiteľnosti jazyka použitého v obchodných podmienkach z pohľadu odberateľa plynu v domácnosti) a nesmú obsahovať ustanovenia, ktoré neprimeraným spôsobom s ťažujú alebo znemožňujú výkon práv odberateľa plynu v domácnosti (napr. neprimerane krátke lehoty na uplatnenie práv odberateľa plynu v domácnosti alebo neodôvodnené formálne požiadavky na komunik áciu medzi dodávateľom plynu a odberateľom plynu v domácnosti).
Navrhuje sa zaviesť taktiež mechanizmus ex post kontroly obchodných podmienok poskytovania univerzálnej služby zo strany úradu (ex post kontrola nebude predstavovať administratívnu prekážku vstupu dodávateľov na trhu dodávok plynu odberateľom plynu v domácnosti). V rámci tohto mechanizmu je dodávateľ plynu povinný predkladať úradu obchodné podmienky a každú ich zmenu najneskôr v deň nadobudnutia ich platnosti. Ú rad je oprávnený požiadať dodávateľa o zmenu obchodných podmienok, ak obchodné podmienky nespĺňajú zákonom stanovené požiadavky na ich obsah alebo ak má úrad dôvodné podozrenie, že dodávateľ plynu uplatňuje obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby neprimeraným alebo diskriminačným spôsobom (obdobnú právomoc úradu, t.j. právomoc úradu vyžadovať zmenu podmienok, ak sa uplatňujú neprimeraným alebo diskriminačným spôsobom, upravujú smernice vo vzťahu k prevádzkovateľom sústav a sietí v prípade prístupu do sústavy alebo siete). Dodávateľ plynu je povinný predložiť ú radu do 30 dní návrh zmeny obchodných podmienok v rozsahu vyžadovanom úradom. Ak si úrad nevyžiada úpravu návrhu zmeny obchodných podmienok, dodávateľ zmení obchodné podmienky do 40 dní (lehota 40 dní zoh ľadňuje povinnosť zverejniť každú zmenu obchodných podmienok na webovom sídle dodávateľa plynu najmenej 30 dní pred účinnosťou tejto zmeny).
Z dô vodu aplikácie zákona v praxi sa navrhuje, aby dodávateľ plynu vypracoval obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby a predložil ich a každú ich zmenu na schválenie úradu najneskôr 30 dní pred dňom nadobudnutia ich platnosti, pričom obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby musia spĺňať požiadavky ustanovení Občianskeho zákonníka o spotrebiteľských zmluvá ch, musia obsahovať spôsob predaja plynu a reklamačný poriadok, musia byť formulované jasne a zrozumiteľne a nesmú obsahovať ustanovenia, ktoré neprimeraným spôsobom sťažujú alebo znemožňujú výkon práv odberateľa plynu v domácnosti.
V zmysle navrhovaných prechodných ustanovení je dodávateľ plynu, ktorý poskytuje univerzálnu službu, povinný predložiť úradu obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby do 30 dní od nadobudnutia účinnosti zákona.
Stanovuje sa taktiež povinnosť dodávateľa zverejňovať obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby a každú ich zmenu na jeho webovom sídle a taktiež zverejniť každú zmenu obchodný ch podmienok najmenej 30 dní pred účinnosťou takejto zmeny.
V nadväznosti na úpravu práv odberateľa plynu v domácnosti na informácie podľa § 24 zákona o energetike sa výslovne stanovujú povinnosti dodávateľa plynu tieto informácie poskytnúť .
V rámci transpozície čl. 3 ods. 12 Smernice 2009/73/ES sa zavádza povinnosť dodávateľa informovať odberateľov o zverejnení materiálov vypracovaných Komisiou pre spotrebiteľov energie a uverejnen ých ministerstvom.
Zakotvuje sa povinnosť umožniť odberateľovi bezplatnú zmenu dodávateľa plynu .
Vymedzujú sa povinnosti uchovávať údaje o obchodoch s plynom na veľkoobchodnej úrovni, ktoré majú v zmysle Smernice 2009/73/ES zahàňať podrobné informácie o takých charakteristikách príslušný ch transakcií, ako je napr. dĺžka trvania, pravidlá dodávky a vyrovnania, množstvo, dátumy a časy realizácie a ceny transakcií a spôsoby identifikácie príslušných veľkoobchodných odberateľov, a uvá dzať aj podrobné informácie o všetkých nesplnených zmluvách o dodávke plynu a derivátoch plynu. Podrobnosti o rozsahu uchovávaných údajov stanoví vo vzťahu k spotovým obchodom s plynom všeobecne záv äzný právny predpis, ktorý vydá úrad. Vo vzťahu k derivátovým obchodom stanoví rozsah uchovávaných údajov v zmysle čl. 44 ods. 4 a 5 Smernice 2009/73/ES Komisia.
Upravujú sa povinnosti dodávateľa plynu poskytnúť odberateľom plynu informácie týkajúce skladby ceny za dodávku plynu, ako tiež povinnosť poskytovať pre prevá dzkovateľa siete, ktorej je užívateľom, údaje o odberateľoch, potrebné na uzavretie zmluvy o dodávke plynu.
Povinnosť dodržiavať štandard bezpečnosti dodávok sa navrhuje ustanoviť pre dodávateľa plynu. Nedodržanie povinnosti u konkrétnych účastníkov trhu s plynom bude podľa návrhu zákona sankcionované tátnou energetickou inšpekciou.
Navrhuje sa vypustenie ods. 3 z dôvodu riešenia problematiky univerzálnej služby iným spôsobom.
V súvislosti s novou úpravou krízovej situácie v plynárenstve s spresňujú niektoré povinnosti dodávateľa plynu.
K § 70
Určujú sa práva a povinnosti oprávneného odberateľa plynu. Navrhuje sa úprava ustanovenia, ktor ým sa vymedzí právo odberateľa na uzatvorenie zmluvy o dodávke plynu a povinnosť dodávateľa odôvodniť odmietnutie uzatvorenia zmluvy.
V porovnaní s doterajšou úpravou ustanovenie vymedzuje právo na bezplatnú priradenie odberného miesta k novému dodávateľovi plynu do 3 týždňov v súlade s č l. 3 ods. 6 Smernice 2009/73/ES. Stanovuje sa taktiež právo na bezplatné získanie meraných údajov o spotrebe (v zmysle poslednej vety článku 3 ods. 3 v spojení s bodom 1 písm. h) Prílohy I Smernice 2009/73/ES nemož no za poskytnutie údajov účtovať žiadne poplatky minimálne odberateľovi plynu v domácnosti). Podľa Prílohy I bodu 1 písm. h) 2009/73/ES určuje formát ú dajov a postup pre dodávateľov a spotrebiteľov na získanie prístupu k údajom členský štát. Navrhuje sa formát údajov a postup na ich získanie upraviť všeobecne záväzným predpisom, ktorý vydá Ú rad pre reguláciu sieťových odvetví.
K § 71
Určujú sa práva a povinnosti odberateľov plynu v domácnosti.
Vymedzuje sa právo odberateľa plynu v domácnosti na univerzálnu službu v zmysle § 24.
V porovnaní s doterajšou úpravou sa povinnosti vlastníka dotknutej nehnuteľnosti, do ktorej sa zabezpečuje dodávka plynu, upravujú v ustanoveniach o technických zariadeniach. V tejto súvislosti sa povinnosti, ktoré sa pôvodne vzťahovali len na vlastníka dotknutej nehnuteľnosti, rozširujú aj na osoby, ktoré sú oprávnené užívať alebo spravovať plynové zariadenie, prostredníctvom ktorého sú pripojení koncoví odberatelia plynu k distribučnej sieti a na vlastníka nehnuteľ nosti, do ktorej je dodávaný plyn.
K § 72
Ustanovením sa navrhuje upraviť výstavba, prevádzkovanie a kontrola odberných plynových zariadení, ktoré si stavia odberateľ na vlastné náklady. Dochádza k spresneniu používaných pojmov.
K § 73
Ustanovením sa upravujú podmienky vybudovania a pripojenia odberného plynového zariadenia. Prevádzkovateľ distribučnej siete má právo kontroly odberného plynové ho zariadenia a určeného meradla.
K § 74
Návrh zákona ukladá prevádzkovateľovi prepravnej siete povinnosť zabezpečiť prístup do siete každému, kto spĺňa podmienky stanoven é týmto zákonom transparentným a nediskriminačným spôsobom. Prístup iného dodávateľa do prepravnej siete je možné odmietnuť len z taxativne vymedzených dôvodov. Uvedené ustanovenie návrhu zá kona sa týka osobitne dodávateľov, ktorí majú uzavreté zmluvy typu 'take or pay', teda zmluvy o dodávke plynu s pevne dohodnutým objemom dodávky a s povinnos ťou zaplatiť bez ohľadu na odobraté množstvo plynu. Návrh zákona umožňuje požiadať regulátora – Úrad pre reguláciu sie ťových odvetví - o povolenie dočasnej výnimky z povinnosti zabezpečiť prevádzkovateľovi prepravnej siete prístup iného dodávateľa do prepravnej siete. Táto žiadosť sa môže týkať aj prevádzkovateľa distribučnej siete a prevádzkovateľa zásobníka. Ná vrh zákona ustanovuje výpočet skutočností, na ktoré regulátor pri posudzovaní žiadosti dodávateľa plynu povinný prihliadať a náležitosti jeho rozhodnutia.
K § 75
Zavádza sa pojem nového významného plynárenského zariadenia a navrhujú sa stanoviť podmienky pre udelenie výnimky z povinnosti zabezpečiť prístup tretích strán do siete a zásobníka pre nové významn é plynárenské zariadenia, alebo zrekonštruované plynárenské zariadenia.
V porovnaní s doterajšou úpravou je možné v zmysle čl. 36 ods. 1 Smernice 2009/73/ES udeliť výnimku aj z povinnosti zabezpečiť vlastnícke oddelenie prevádzkovateľa prepravnej siete. Takisto s a upravuje povinnosť žiadateľa priložiť k žiadosti o výnimku zhrnutie postupov prideľovania kapacity v novom významnom plynárenskom zariadení podľa pravidiel určených úradom. V zmysle tý chto pravidiel sa všetci potenciálni užívatelia kapacity v novom významnom plynárenskom zariadení musia vyzvať, aby sa vyjadrili, či majú záujem o pridelenie zmluvnej kapacity (čl. 36 ods. 6 a prvej vety čl. 36 ods. 8 Smernice 2009/73/ES).
Spresňujú sa niektoré aspekty konania o udelení výnimky, vrátane zavedenia možnosti, aby v stanovených prípadoch o výnimke rozhodla Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky.
Navrhuje sa doplnene nového odseku, ktorým sa upravuje postup úradu v prípade rozhodnutia Komisie, v ktorom požiada o zrušenie výnimky. Zároveň sa upravuje dĺžka platnosti rozhodnutia o vý nimke a postup v prípade vydania rozhodnutia Komisie o dôvodoch omeškania. Ustanovenie je v súlade s požiadavkami čl. 36 ods. 9 Smernice 2009/73/ES.
K § 76
Ustanovenie upravuje povinnosti pri dodávke plynu a meraní plynu, vzťahujúce sa na dodávateľa a odberateľa plynu a prevádzkovateľa distribučnej siete.
Vyjadrovanie zemného plynu v energetických jednotkách vystihuje lepšie množstvo energie, ktorá je viazaná v zemnom plyne. Množstvo energie, ktoré sa dá získať zo zemného plynu je najlepšie vyjadrené spaľ ovacím teplom.
Na strane zákazníka nie je potrebné v tejto súvislosti realizovať žiadne zmeny či už pri meraní alebo na používaných spotrebičoch. Spotreba sa naďalej meria v m3, pri fakturácii sa však na základe určenej metodiky prepočítava na kWh.
Ustanovuje sa pre prevádzkovateľa distribučnej siete oprávnenie použiť typové diagramy dodávky ako náhradnej metódy na určenie dodaného množstva plynu odberate ľom v prípade, ak nemá k dispozícii údaje namerané určeným meradlom, Prevádzkovateľ distribučnej siete je na základe uzatvorenej zmluvy o distribú cii plynu povinný umožniť prístup k nameraným údajom alebo k údajom určeným použitím typových diagramov dodávky o dodávke plynu. Dodávateľ plynu je povinný fakturovať dodané množstvo plynu na z áklade skutočne nameraných údajov o dodávke plynu.
Novo sa navrhuje upraviť postup pri výmene určeného meradla obdobne ako v sektore elektroenergetiky.
K §77
Navrhuje sa vloženie nového ustanovenia, ktoré upravuje podmienky pre zavedenie inteligentných meracích systémov v zmysle požiadavky Prílohy I bod 2 Smernice 2009/73/ES.
K § 78
S odvolaním sa na osobitné predpisy na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, bezpečnosti tlakových, zdvíhacích, elektrických a plynových zariadení a o odbornej spôsobilosti, ustanovenie určuje, ktor é činnosti na plynových zariadeniach smú vykonávať len odborne spôsobilé osoby.
K § 79
Ustanovenie upravuje zriaďovanie ochranných pásiem na ochranu plynárenských zariadení a priamych plynovodov a vymedzuje ich vzdialeností pre plynárenské zariadenia v závislosti od ich parametrov.
Zriaďovanie stavby v ochrannom pásme plynárenského zariadenia sa podmieňuje predchádzajúcim súhlasom prevádzkovateľa siete.
K § 80
Navrhovaná právna úprava definuje pojem bezpečnostných pásiem, ich účel a stanovuje vzdialenosti bezpečnostných pásiem od osi plynovodu alebo pôdorysu plynové ho zariadenia v závislosti od ich parametrov.
Zriaďovanie stavby v bezpečnostnom pásme plynárenského zariadenia sa podmieňuje predchádzajúcim súhlasom prevádzkovateľa siete.
Navrhuje sa rozšíriť úpravu aj na regulačné stanice so vstupným tlakom nižším ako 0,4 MPa lokalizované v súvislej zástavbe.
K § 81
Ustanovením sa definuje preložka plynárenského zariadenia. Náklady na preložku znáša ten kto ju vyvolal, pritom vlastníctvo k zariadeniu sa po vykonaní preložky nemení.
Navrhuje sa, aby preložku elektroenergetického zariadenia mohol vykonávať iba prevádzkovateľ sústavy alebo iná oprávnená osoba za podmienok, ktoré určí prevádzkovateľ sústavy.
K § 82
Navrhovaná úprava taxatívne upravuje zákonné podmienky, kedy je odber plynu definovaný ako neoprávnený. Spôsob výpočtu škody vzniknutej neoprávneným odberom plynu sa v zmysle doterajš ej koncepcie navrhuje upraviť podzákonnou normou.
Neoprávneným odberom plynu je aj skutočnosť, že odberateľ nedodržal taktiež obmedzenia určené prevádzkovateľom zásobníka.
Navrhuje sa, aby v prípade prvého porušenia zabezpečenia proti neoprávnenej manipulácii bolo možné uplatniť si nárok na náhradu škody len vo výške stanovenej typovým diagramom dodá vky plynu.
K § 83
Obdobne ako v zákone č. 656/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov sa osobitným spôsobom upravuje podnikanie v oblasti prevádzkovania potrubí pre prepravu pohonných láto k alebo ropy (potrubie) a podnikanie so skvapalneným plynným uhľovodíkom.
Oprávnenie podnikať v oblasti prevádzkovania potrubí pre prepravu pohonných látok alebo ropy a so skvapalneným plynným uhľovodíkom (ďalej len 'LPG') vzniká právnickej alebo fyzickej osobe na zá klade povolenia, ktoré udeľuje úrad.
Podnikanie v oblasti prevádzkovania potrubí pre prepravu pohonných látok, ropy a LPG nie je predmetom štátnej regulácie, vykonávanej na základe zákona o regulácii v sieťových odvetviach.
K § 84
Ustanovenie upravuje spoločné práva a povinnosti prevádzkovateľa potrubia s tým, že na držiteľa povolenia sa vzťahuje úprava aj práv a povinností vymedzená v prvej časti návrhu zákona v ustanovení § 10.
K § 85
Ustanovenie upravuje práva a povinnosti osobitne držiteľa povolenia na prevádzku plynárenského zariadenia na plnenie tlakových nádob a držiteľa povolenia na prevádzkovanie zariadenia na rozvod skvapalneného plynné ho uhľovodíka, s tým, že na držiteľov povolenia sa vzťahuje rovnako úprava, vymedzená v prvej časti návrhu zákona.
K § 86
Definujú sa ochranné pásma potrubia na zabezpečenie plynulej prevádzky potrubia a na zaistenie bezpečnosti osôb a majetku , ktoré je vymedzené zvislými plochami vedenými vo vodorovnej vzdialenosti 300 m po oboch stranách od osi potrubia.
K § 87
Negatívne sa vymedzujú činnosti, ktoré nie je možné realizovať v ochrannom pásme potrubia realizovať a súčasne aj stanovujú obmedzenia v ochrannom pásme potrubia, ktoré sú určujúcimi kritériami v prípadnom stavebnom konaní.
Navrhuje sa doplniť požiadavku získania predchádzajúceho súhlasu prevádzkovateľa potrubia na zriaďovanie stavieb v ochrannom pá sme resp. na výkon ďalších vymedzených činností obdobne, ako v prípade úpravy ochranných pásiem v elektroenergetike a plynárenstve.
K § 88
Toto ustanovenie upravuje výkon štátnej správy v energetike, ktorú podľa tohto zákona zabezpečuje Ministerstvo hospodárstva SR, Úrad pre reguláciu sieťových odvetví a tátna energetická inš pekcia. Upravujú sa tiež možnosti uplatnenia mimoriadnych opatrení v zákonom stanovených prípadoch, ktoré je na základe svojich kompetencií ministerstvo oprávnené vykonávať. V rámci systé mu ochrany fungovania trhu s elektrinou a plynom je potrebné, aby ministerstvo tieto opatrenia za určitých okolností ukladalo. Na uvedené opatrenia sa uplatňuje všeobecný predpis o správnom konaní s výnimkami podľ a tohto zákona. Ustanovenie upravuje aj osobitné povinnosti ministerstva, ktoré vyplývajú z preberaných smerníc EÚ.
Ustanovenie upravuje taktiež povinnosti ministerstva z dôvodu transpozície Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/89/ES zo dňa 18. januára 2006 o opatreniach na zabezpečenie bezpečnosti dodávok elektriny a investíci í do infraštruktúry a v súvislosti s požiadavkami Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 994/2010 z 20. októbra 2010 o opatreniach na zaistenia bezpečnosti dodávky plynu.
Upravuje sa postup ministerstva pri návrhu opatrení podľa odseku 2 písm. d), s poukazom na povinnosť vypracúvať návrh opatrení, zameraných na zabezpečenie bezpečnosti dodávok elektriny a plynu, pod ľa doterajšej právnej úpravy. Upravuje sa povinnosť ministerstva informovať Komisiu o vypracovaní návrhu opatrení zameraných na zabezpečenie bezpečnosti dodá vok elektriny a plynu. Ministerstvo je povinné zrušiť uložené opatrenia na zabezpečenie bezpečnosti dodá vok elektriny a plynu, ak odpadnú dôvody, pre ktoré boli uložené. Uvedené povinnosti môžu byť uložené len v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas.
Ministerstvo je povinné zabezpečiť, aby uverejňovaná správa o výsledkoch monitorovania bezpečnosti dodávok elektriny a o výsledkoch monitorovania bezpečnosti dodávok plynu podľa § 87 odseku 2 p ísm. j) zákona obsahovala zákonom ustanovené náležitosti.
Návrh zákona oproti platnej úprave neobsahuje právomoc ministerstva určovať zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky sústavy. Zodpovednosť za riadenie sústavy má zo zákona prevádzkovateľ prenosovej sústavy, zodpovednosť za zúčtovanie odchýlok má zúčtovateľ odchýlok.
Navrhuje sa úprava právomocí ministerstva vo vzťahu k príprave regulačnej politiky a cenovému konaniu. Podľa čl. 35 ods. 4 Smernice 2009/72/ES a čl. 39 ods. 4 Smernice 2009/73/ES má byť regulač ný orgán nezávislý od trhových záujmov a politických vplyvov. Usmernenia zo strany vlády sa pripúšťajú len v oblastiach, ktoré sa netýkajú pôsobnosti regulačného orgánu v zmysle smerní c. Navrhovaným znením sa preto Ministerstvu hospodárstva SR umožňuje zasahovať do prípravy regulačnej politiky len v otázkach súvisiacich so súladom s energetickou politikou a s energetickou bezpečnosťou. Otá zky týkajúce sa cenovej regulácie spadajú do výlučnej pôsobnosti Úradu pre reguláciu sieťových odvetví.
V nadväznosti na čl. 33 ods. 1 Smernice 2009/73/ES sa navrhuje upraviť právomoc Ministerstva hospodárstva SR vydávať stanoviská k zámeru úradu zmeniť spôsob prístupu do zásobníka z dohodnuté ho na regulovaný a naopak.
Navrhuje sa upraviť právomoc Ministerstva hospodárstva SR poskytovať pre prípad certifikácie prevádzkovateľa prenosovej sústavy/prevádzkovateľa prepravnej siete, nad ktorým vykonáva kontrolu osoba s krajiny mimo Eur ópskej únie, stanovisko ohľadom dodržania bezpečnosti dodávok elektriny alebo plynu na vymedzenom území alebo na území Európskej únie.
V súvislosti s konaním o certifikácii sa upravuje právomoc Ministerstva hospodárstva SR rozhodnúť o určení prevádzkovateľa prenosovej sústavy a prevádzkovateľa prepravnej siete za prevádzkovateľa, ktor ý spĺňa požiadavky účinného oddelenia.
Zavádza sa povinnosť uverejnenia informácií o právach odberateľov vypracovaných Komisiou pre spotrebiteľov energie na základe čl. 3 ods. 16 Smernice 2009/72/ES a čl. 3 ods. 12 Smernice 2009/73/ES.
Navrhuje sa určiť ministerstvo za zodpovedný orgán v zmysle Nariadenia č . 994/2010. Navrhuje sa stanoviť povinnosť ministerstva uverejňovať informácie o uložení povinností vo všeobecnom hospodárskom záujme, ktoré sa týkajú bezpečnosti dodávok plynu, v súlade s pož iadavkami čl. 13 ods. 1 Nariadenia č. 994/2010.
V nadväznosti na požiadavky čl. 13 ods. 6 písm. a) Nariadenia č . 994/2010 sa stanovuje povinnosť ministerstva informovať Komisiu o existujúcich medzivládnych dohodách s tretími krajinami, ktoré majú vplyv na rozvoj plynárenských infraštruktúr a dodávok plynu ako aj o uzavret í takýchto nových medzivládnych dohôd. Ministerstvo je taktiež povinné predkladať Komisii preventívny akčný plán a núdzový plán pripravovaný v zmysle čl. 4 Nariadenia č. 994/2010.
Vzhľadom na zrušenie Smernice 2004/67/ES sa upravuje znenie ustanovenia o príprave správy o výsledkoch monitorovania bezpečnosti dodávok plynu v nadväznosti na čl. 5 Smernice 2009/73/ES.
Z ustanovenia sa navrhujú vypustiť niektoré obsolétne ustanovenia týkajúce sa pôsobnosti ministerstva v oblasti podpory obnoviteľných zdrojov.
K § 89 a 90
V nadväznosti na novú úpravu postavenia národných regulačných orgánov podľa Smernice 2009/72/ES a 2009/73/ES sa navrhuje zúžiť rozsah, v akom štátny dozor nad dodržiavaním zákona o energetike vykonáva tátna energetická inšpekcia. Vykonávanie dozoru nad dodržiavaním povinností účastníkov trhu s elektrinou a plynom, má byť v zmysle návrhu nového zákona o energetike primárne v pôsobnosti Úradu pre reguláciu sieťových odvetví (výnimku tvorí najmä dodržiavania povinností týkajúcich sa plnenia úloh vo všeobecnom hospodárskom záujme, stavu núdze v elektroenergetike resp. krí zovej situácie v plynárenstve, a plnenia opatrení uložených ministerstvom, pri ktorých bude štátny dozor naďalej vykonávať tátna energetická inšpekcia).
Upravuje sa štátny dozor nad dodržiavaním niektorých povinností fyzických a právnických osôb ustanovených v prvej a druhej časti zákona ako aj podľa osobitných predpisov. Vymedzujú sa organizácia a úlohy tátnej energetickej inšpekcie.
V nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/73/ES sa stanovuje povinnosť tátnej energetickej inšpekcie poskytovať vymedzené údaje Úradu pre reguláciu sieťových odvetví. Upravuje sa zárove ň oprávnenie tátnej energetickej inšpekcie požadovať súčinnosť od iných orgánov verejnej správy.
K § 91
Navrhuje sa nová úprava ustanovení týkajúcich sa sprá vnych deliktov v súvislosti s transpozíciou predmetných európskych smerníc do slovenského práva.
Ustanovenia upravujú sankciu za dopustenie sa správnych deliktov, a to pokutu. Pokuty ako jeden z predpokladov účinného prevenčného pôsobenia v praxi sú v návrhu taxat ívne vymedzené, pričom sa zachováva ich rozdelenie na skupiny s odstupňovaním výšky pokuty. Pokuty korešpondujú s povinnosťami, ktoré ukladá zákon a osobitné právne predpisy.
Podľa navrhovaného ustanovenia pokuty možno ukladať do jedného roka odo dňa, keď úrad resp. inšpekcia zistila porušenie zákonom ustanovených povinností fyzickými osobami alebo právnickými osobami, najnesk ôr však do piatich rokov od ich porušenia. Pri určení výšky pokuty úrad resp. inšpekcia prihliada na závažnosť, spôsob, čas trvania a možné následky protiprávneho konania a na skutočnosť, č i povinnosť porušila fyzická osoba alebo právnická osoba.
V nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/72/ES a 2009/73/ES sa stanovuje, že úrad ukladá v prípade správnych deliktov prevádzkovateľa sústavy alebo siete pokutu a ž do výšky 10% celkového obratu prevádzkovateľa sústavy alebo siete za rok predchádzajúci spáchaniu deliktu. Ak je prevádzkovateľ sústavy alebo siete súčasťou vertikálne integrovaného podniku, ú rad uloží pokutu až do výšky 10% celkového obratu vertikálne integrovaného podniku.
K § 92
Navrhuje sa vymedziť, že na konania vo veciach upravených v tomto zákone sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaním, ak zákon nestanovuje inak. Všeobecné predpisy o správnom konaní sa nepoužijú v súvislosti s preložkami elektroenergetického rozvodného zariadenia, ako aj preložkami plynárenského zariadenia.
K § 93
Upravuje sa vzťah k všeobecnému predpisu o službách na vnútornom trhu.
K § 94
Upravuje sa zákonným spôsobom povinnosť zachovávať dôvernosť informácií pri vykonávaní prenosu elektriny, distribúcie elektriny, prepravy plynu, distribúcie plynu a uskladňovania plynu. V nadväznosti na požiadavky Smernice 2009/72/ES a Smernice 2009/73/ES sa navrhuje spresnenie znenia týchto ustanovení za účelom dosiahnutia dôsledného informačné ho oddelenia prevádzkovateľov sústav a sietí v rámci vertikálne integrovaných podnikov (pri zohľadnení možnosti informačných tokov prostredníctvom osôb, ktoré vykonávajú priamo alebo nepriamo kontrolu nad osobami, ktoré sú súčasťou vertikálne integrovaného podniku), a teda dodržiavania dôvernosti informácii medzi právne odčlenenými spoločnosťami. Týka sa to najmä inform ácií, ktoré získavajú prevádzkovatelia pri výkone svojej činnosti, a ktoré by mohli byť zneužité za účelom poskytnutia výhody členov skupiny, ktorí pôsobia na trhu dodávok elektriny alebo plynu.
Ustanovuje sa zároveň povinnosť zverejňovať informácie transparentným a nediskriminačným spôsobom prevádzkovateľmi v zmysle čl. 16 ods. 3 Smernice 2009/72/ES a Smernice 2009/73/ES.
K § 95
Ustanovenie obsahuje splnomocnenie na vydanie všeobecne záväzných právnych predpisov ministerstvom a úradom v rozsahu potrebnom na vykonanie zákona.
K § 96
V prechodných ustanoveniach sa navrhujú riešiť otázky súvisiace s platnosťou povolení, osvedčení o odbornej spôsobilosti a osvedčení o súlade investičného zámeru s energetickou politikou vydaný ch podľa doterajších právnych predpisov po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. Upravujú sa taktiež otázky súvisiace s konaniami a výkonom dozoru, ktorý sa začal pred nadobudnutím účinnosti zá kona, a niektoré ďalšie otázky týkajúce sa zachovania práv priznaných podľa doterajších predpisov.
V súvislosti so zmenou vymedzenia niektorých typov zmlúv sa stanovuje, ktoré zmluvy uzavreté podľa doterajších predpisov sa považujú za zmluvy upravené novým zákonom o energetike. Ustanovenia zmlúv uzatvorený ch podľa doterajších predpisov, ktoré sú v rozpore s novým zákonom, sú účastníci zmlúv povinní uviesť do súladu s novým zákonom do 31. decembra 2012.
K § 97
Ustanovením sa plní povinnosť uvádzať transpozičný odkaz.
K§ 98
V ustanovení sa vymedzuje derogácia doteraz platnej právnej úpravy.
K čl. II
V nadväznosti na osobitnú úpravu niektorých aspektov určitých pracovnoprávnych vzťahov, ktorá vyplýva z návrhu nového zákona o energetike, navrhuje sa zmena ustanovenia o podpornej pôsobnosti Zákonníka práce.
K čl. III
Navrhuje sa zmena živnostenského zákona vzhľ adom na skutočnosť, že povolenie na činnosť organizátora krátkodobého trhu s elektrinou je upravené v zákone o energetike.
K čl. IV
Navrhuje sa zmena zákona o tepelnej energetike v súvislosti s potrebou aktualizačnej prípravy držiteľov osvedčení o odbornej spôsobilosti.
K čl. V
Navrhuje sa účinnosť zákona.
Bratislava 31. mája 2012
Robert Fico v. r.
predseda vlády Slovenskej republiky
Tomáš Malatinský v. r.
minister hospodárstva Slovenskej republiky
zobraziť dôvodovú správu